Denní medievista

Nerostu moc?
2021-10-31 08:00 - 17:00 (Europe/Prague) | Filozofická fakulta Univerzity Karlovy, nám. Jana Palacha 2, Praha 1, 116 38, Česká republika
Šesté mezioborové kolokvium CSS FF UK naváže ve dnech 25.–26. ledna 2022 na debatu „Hlína a kamení“ z roku 2020. Téma nadcházejícího setkání bude zaměřeno úžeji:
▰ NEROSTU MOC? ▰
Konec „dlouhého středověku“ či předmoderní doby je obvykle kladen do 18. století, časově se tedy shoduje s obdobím, jež těsně předcházelo takzvanému antropocénu – epoše, v níž se lidská činnost výrazně propisuje do geologické struktury Země. Proto jsou podoby geologické imaginace před antropocénem podstatnou medievistickou otázkou. Přestože většina středověkých kultur byla výrazně antropocentrická, dle J. J. Cohena nebyly nelidské části stvoření vnímány jen jako předměty určené člověku k výkladu a poučení. S ohledem na svou svébytnost, provázanost a samostatnou činnost nezávislou na člověku dokládaly třeba i míru, jíž se božství vymyká lidské imaginaci. Z neuchopitelné masy zemské hmoty si k diskusi vybíráme nerosty. Jejich povaha se zdá být vrcholně „neživá“ a stabilní, až téměř věčná a neměnná. Ve skutečnosti se však mocně hýbou, vznikají, zanikají, působí, konají – představují jinou časovost změny, jinou perspektivu bytí. Známa je středověká obliba lapidární katalogizace mocných úlomků i celých skal a hor, studována jsou exempla o neživých předmětech měnících směr i význam lidských životů, pozorujeme obrazy a sochy, v nichž jsou nerosty organizačním principem i základní výtvarnou složkou. Reflexe cyklické proměny živých těl v prach, kamení a hlínu jsou vlastní jak středověké, tak současné antropologii; Freudova psychoanalytická teorie zakládá na tíhnutí organického k neorganickému pud smrti… Tyto tradice, moderní i středověké, jsou pro připravovanou debatu inspirací.
Příklady anekdot, paradoxů a výzkumných otázek
▰ Isidor ze Sevilly definuje kámen jako to, co člověku brání v chůzi, co zakopávajícího zraňuje. Geologicky uvažující historik Kosmas považuje škobrtnutí o kámen za směšné a pokorně k němu přirovnává svůj rétorický výkon. Při psaní o minulosti si pak vypomáhá kruhem pohoří, události situuje na hory a vládnoucí muže usazuje na kamenný stolec. Ještě větší význam horninám a minerálům při ztvárnění dějin přikládali kronikáři mladší, jako třeba Bohuslav Balbín. Jak ve středověku působení nerostů měnilo lidské myšlení o záměrech, příbězích a dějinách? Kterými směry vedla neživá hmota interakci mezi etymologií a gramatikou, genezí a exegezí?
▰ Ve staročeské lyrice kámen ilustruje zranitelnost těla božího syna, ale zároveň je mu přisuzována léčivá moc i světelné a tepelné záření. Drahokam je rovněž činitelem schopným zadusit pekelný plamen a jeho přitažlivost je příkladem i vykonavatelem milosti, jež drží pohromadě svět. Jak se v anorganické sféře projevují emoce? Jak v ní fyzikálně i teologicky působí láska a jaké důsledky má atraktivita mezi živým a neživým?
▰ Augustin se vyznává z přesvědčení, že všechny věci mohou vypovídat o Bohu, pokud se jich na něj ptáme. Některé neživé předměty však odpovídají nečekaně. Přesvědčila se o tom liška, z jejíhož těla učinil neživou hmotu klesající džbán. V bajkách Leonarda da Vinci se kámen jednou touží skutálet k ostatním, ač si tím pohorší, jindy se vzpírá úderům, které z něj vykřesají jasný oheň. Jaké odpovědi dává anorganická hmota na otázky, jež nejsou položeny? V některých dějinných situacích nerosty nejsou ani tolik pro člověka, jako především samy pro sebe. Jak nás setkání s jejich lhostejností proměňuje?
▰ Mramorová lebka Jana Hasištejnského z Lobkovic zřejmě spočívá na mramorové nápodobě jeruzalémského čtverhranného kamene – „prostředku světa“, na němž si Jan kdysi dvě hodiny pospal. Naději na vzkříšení tu dává fyzický dotek neživé hmoty. S jiným doufáním jsou spojeny suiseki, s jiným Stonehenge či tajemství v Ka’bě. Václav Hájek z Libočan vypráví o nálezu obřích kostí, zachovalých snad z předpotopní doby, zázračné sochy pláčou, meteority snášejí energii z hvězd, římský cement svědčí o podivuhodných silách předků. Jak zachytit energii věcnosti, aniž by se zůstávalo jen u obrazů a textů?
Medievistické kolokvium bude jako obvykle otevřeno vědám přírodním i humanitním, globálním, lokálním, pozdně antickým i raně novověkým, badatelkám i badatelům začínajícím i vyzrálým. Náměty svých příspěvků zasílejte do 31. října 2021 na některou z následujících adres.
Kontakty:
vojta.bazant@gmail.com ▰ klarapetrikova8@gmail.com ▰ martin.sorm.martin@seznam.cz

Postgraduate and early career conference in medieval archaeology
2022-01-16 08:00 - 17:00 | Praha, Praha
In May 2022 the second MERC conference for postgraduate and early career researchers working with medieval archaeology will be held in collaboration with the Institute of Archaeology in Prague of the Czech Academy of Sciences and National Heritage Institute of the Czech Republic. It is intended as an accessible and informal forum for those working in and beyond Europe, showcasing and discussing new research.
If you are interested in presenting a paper, please e-mail a title and abstract of 200 words to medievalerc@gmail.com by 16 January 2022. Information about the programme and venue will provided in February of 2022 (and hopefully we will be more aware of the pandemic situation).

CfP: Dějiny starého hornictví a hutnictví od pravěku do novověku
2022-04-30 08:00 - 17:00 | Jihlava, Jihlava
Muzeum Vysočiny Jihlava, p. o. a partneři si vás dovolují pozvat na mezinárodní konferenci Stříbrná Jihlava 2022, která se uskuteční ve dnech 29. 9. – 1. 10. 2022 (čtvrtek až sobota) v kongresovém sále budovy B Krajského úřadu Kraje Vysočina, Žižkova ul. č. 57, Jihlava.
Záštitu konferenci udělil hejtman Kraje Vysočina Vítězslav Schrek
Téma konference:
Dějiny starého hornictví a hutnictví od pravěku do novověku
Na konferenci budou přijímány příspěvky těchto tematických okruhů:

historie báňských regionů v Evropě
montánní archeologie
průzkum, zaměřování a mapování historických dolů (do 18. století), virtuální modelování montánních památek
geologie – mineralogie s vazbou na těžbu nerostných surovin
numizmatika s vazbou na těžbu nerostných surovin
ochrana montánních památek – památková péče
prezentace montánních památek – expozice

Jazyky konference: angličtina – čeština – slovenština
Kontakt:
Sylva Pospíchalová
Muzeum Vysočiny Jihlava, p. o.
Masarykovo náměstí 55
586 01 Jihlava
stribrnajihlava@muzeum.ji.cz
Přihlášky včetně abstraktu posílejte na adresu: stribrnajihlava@muzeum.ji.cz do 30. 4. 2022 nebo poštou na adresu: Muzeum Vysočiny Jihlava, p. o. Sylva Pospíchalová Masarykovo náměstí 55 586 01 Jihlava
Účastnický poplatek na zajištění občerstvení a dopravy 500,- Kč (studenti a důchodci 200,- Kč) bude vybírán při prezenci.

CfP: Construction and Reconstruction in Medieval Urban Europe
2022-04-30 08:00 - 17:00 | Castelo de Vide, Castelo de Vide, Portugalsko

CfA: September Summer School in Medieval Studies
2022-04-30 08:00 - 17:00 | Akademické konferenční centrum, Husova 4a, Praha, 11000, Česká republika
Crisis & Transition in Late Medieval Central Europe: Politics – Religion – Environment
The organizers invite Ph.D. students to apply for a five-day September School in Medieval Studies that will explore the phenomenon of the so-called „Crisis of the Late Middle Ages“ in a Central European context from the perspective of political, environmental, and religious history.
Society tends to be sensitive to indications of crisis at a time when the political situation is shaken and a general sense of insecurity spreads. This is also true for the so-called crisis of the Late Middle Ages. The September School on „Crisis & Transition in Late Medieval Central Europe“ suggests analysing the correlation between the perception of crisis by individuals and social groups, objective economic (crop failures, dearth, famine), biological (epidemics), and environmental indicators (extreme weather events, climatic change), and the ‚public‘ discourse in which the situation is reflected. In this way, the Summer School attempts to replace a separate consideration of these aspects, which has long characterized Central European research on the crisis of the late Middle Ages, with an integrative approach that assumes an interlocking of political, religious, and economic spheres and their interaction with natural conditions.
This intensive five-day course for Ph.D. students in medieval studies will introduce the participants to the topic through working with sources and discussing the relevant historiography from all three mentioned fields of research on politics, religious and environmental phenomena. Our participants will learn about the existing approaches to the late medieval crisis. Based on their own reading and interpretation of the sources, followed by joint discussion, they will gain a deeper understanding of the methodological possibilities of investigating socio-political, cultural, and environmental phenomena of the Late Middle Ages.

ELIGIBILITY
The participants should be Ph.D. students working on the Middle Ages or interested in topics and methods of medieval studies. The language of the school is English (knowledge of Latin, German and Czech is welcome but not necessary).
PROGRAMME
The 5-day programme includes three input lectures from the organizers, collaborative work with primary sources, discussions based on reading of research literature, a medieval walking tour in Prague, and a one-day field trip to Erfurt.
COSTS
The school is free of charge. The organising institutions will cover accommodation in Prague and Leipzig and the transfer in between. We are aiming for a moderate reimbursement of travel expenses to Prague and from Leipzig.
Applicants should send an abstract of their thesis and a short CV to martin.bauch@leibniz-gwzo.de and soukup@flu.cas.cz
The deadline for applications is 30 April 2022. Selection and response before 1 June 2022.

CfP: Editing Reconsidered: Editors, Users and Curators od Medieval Sources in the 21st c.
2022-08-15 08:00 - 23:30 | Filozofická fakulta Masarykovy univerzity, Arna Nováka 1, Brno, 60200
Critical editions continue to be the primary reference works for scholars of the Middle Ages from various backgrounds. Recent debates in medieval manuscript studies and the growth of the digital community are opening new perspectives for edited and unedited medieval written sources. However, the dialogue between traditional and digital philology has not yet reached its full potential. Editors of medieval sources have been considered as cultural brokers of medieval studies but they are naturally not alone in the process of knowledge transmission. Their work is greatly influenced by curators of manuscript collections, while the recipients of the editions, especially the digital ones, also shape the knowledge transfer.
The 15th century in Europe, for example, is considered to be a period of reform impulses that various authors and communities spread through various channels. Authorship attribution and theories of the text, whose precision or even value was challenged in Minnis’s magisterial contribution (Minnis 1984), has gained a new meaning also through advances of modern textual scholarship (e.g. Partridge – Kwakkel 2012). Late medieval textual exchanges, including the reform ones, are still a research topic with great potential and dynamic development (Hobbins 2009).
We invite medievalists to discuss the challenges faced not only by editors, but also by recipients of critical editions in the 21st century. Some of these challenges are emerging with new digital technologies (Driscoll – Pierazzo 2016), others, such as the problem of authorship, have always been linked to scholarly editing.
The conference intends to explore more general themes reflecting editorial practices, techniques and approaches. We invite papers reconsidering a variety of editorial issues, including, but not limited to:

readers and recipients of critical editions
theory and practice: the need for general standards applicable to critical editions (philological vs. historical approaches)
under-represented authors, challenges to the concept of single-author models, multiple authorship
textual dynamics in “entangled” texts
literary output of the Czech Reformation and its opponents
textual responses to reform impulses (especially among religious orders)
digital methods for analysing literary texts
digital, print-digital and hybrid editions: expectations, challenges, outcomes
curating digital editions
open access policy and its impact on scholarly editing

Proposals for 20-minute papers in English should not exceed 300 words. The conference will be accompanied by a poster session (proposals of max. 200 words). We especially encourage presentations of ongoing editorial projects by early career scholars. All submissions should be sent to brnoconference2022@phil.muni.cz by August 15, 2022.
Conference organizers: Petra Mutlová, Libor Švanda, Lucie Mazalová, Zuzana Čermáková Lukšová
References:
Minnis, Alastair J. Medieval Theory of Authorship. Scholastic Literary Attitudes in the Later Middle Ages. London: Scolar Press, 1984.
Partridge, Stephen B. – Kwakkel, Erik (ed.). Author, Reader, Book. Medieval Authorship in Theory and Practice. Toronto: University of Toronto Press, 2012.
Hobbins, Daniel. Authorship and Publicity Before Print. Jean Gerson and the Transformation of Late Medieval Learning. Philadelphia: University of Pennsylvania Press, 2009.
Driscoll, Matthew J. – Pierazzo, Elena (ed.). Digital Scholarly Editing: Theories and Practices. Cambridge: Open Book Publishers, 2016.

CfP: Networking from the Centre: Queenship in Medieval Central Europe
2022-09-15 08:00 - 17:00 | University of Leeds, University of Leeds, Leeds, Spojené království

CfP: Continuity and Change in Medieval Central Europe
2022-09-30 00:00 | Filozofická fakulta Univerzity Komenského v Bratislave, Gondova ulica 2, Bratislava, Slovensko
After successful conferences in Budapest (2014), Olomouc (2016), Zagreb (2018), and online in Gdansk (2021), the Fifth Biennial Conference of MECERN (http://mecern.eu/) will focus on the vexed relationship between continuity and change in medieval history, especially in Central Europe. Continuity and Change have always been topics that historians, archaeologists, art historians, social scientists and scholars from other disciplines were interested in. Recently our society has faced profound changes and disruptions. What was the situation in the Middle Ages? Was Central Europe as a specific historical, cultural, religious and political region shaped by continual developments on the social and political level, in the period ca. 500-1600? Or, was it rather marked by unexpected and radical changes, which were the essential driving forces in the regionʼs historical development? Which medieval changes influenced the development in Central Europe substantially? What were the ruptures in the medieval past? Which phenomena and spheres of life were marked by continuity rather than change? What are the methods that medievalists use to detect and study them?
Proposals may address (but are not limited to) the following issues:

continuity and change in Central Europe with respect to historical periods and periodization, ways and uses of periodization and division of the past, the beginning and the end of the Middle Ages in Central Europe
continuity and persistence of pagan and Roman elements in Central Europe
continuities and changes with respect to decline of old and the establishment of new political and state units in Central Europe (such as Great Moravia, medieval kingdoms of Bohemia, Poland and Hungary, etc.)
persistent or changing impacts of empires present in or surrounding Central Europe
continuity and change with respect to Christianization of society throughout the medieval period, Reformation(s) and continuity and change
continuity and change from archaeological perspective
crucial political, social, economic, religious, cultural changes and turning points in medieval Central Europe
discoveries and inventions, introduction of novelties
new literary and artistic genres and styles (e.g. Humanist, Renaissance) versus continuities
continuities and changes in the visual and material culture

We welcome proposals from scholars researching all aspects of history, from political, social, cultural, economic, ecclesiastical, urban to art, literary, intellectual, and legal history, historiography, auxiliary sciences, archaeology, historical anthropology.
Both individual and panel submissions are welcome, with papers expected to be twenty-minutes long.

Deadline for submissions: 30 September 2022
Please submit a 250-word abstract and one-page CV to mecern.bratislava2023@gmail.com

Planned registration fee: EUR 85
Reduced fee for PhD students: EUR 45
No registration fees for scholars from Ukraine and in difficult conditions. Small amount of bursaries might be available to help cover travel expenses.

All accepted participants will be notified by 30 October 2022
CfP as PDF

CfP: The 2nd International Medieval Sermon Studies Society Doctoral and Postdoctoral Online Forum
2022-11-21 23:30
The International Medieval Sermon Studies Society (IMSSS) promotes and fosters the study of medieval sermons and preaching in Latin and vernacular languages within their social, literary, religious, intellectual, theological, catechetical, political, and historical contexts. Continuing with our initiative established last academic year, IMSSS seeks to provide an online forum for doctoral and postdoctoral researchers to receive input on their projects from peers and senior scholars in a virtual format. To this end, we are inviting current PhD candidates and postdoctoral researchers to submit proposals for the second IMSSS Virtual Research Workshop.
The purpose of the Workshop is two-fold: To assist PhD candidates and postdoctoral researchers in developing and improving their research projects; To assist PhD candidates and postdoctoral researchers in building an international network of fellow students and renowned faculty.
Early career scholars will have the opportunity to present their current research projects – or any aspects of those projects related to preaching – for discussion by their colleagues and senior faculty. One or two designated respondents, chosen for their topical expertise, will provide initial feedback and questions for further consideration. Open discussion will follow.
We invite proposals in two different categories:
– Thesis Proposals and/or a short sample from your PhD thesis: appropriate for PhD candidates who desire feedback on their ideas for their continuing work.
– Research Papers: Early career scholars with projects at any stage toward completion, from initial conception to completed studies.
– Presenters from last year may submit a proposal, but priority will be given to first-time applicants. Those interested in attending and presenting their research should submit a brief statement of interest by November 21, 2022 to the following Council Member of the Society: Dr Carolyn Muessig (carolyn.muessig@ucalgary.ca).
This statement should contain:
Name
Affiliation
Name(s) of advisor(s)
Project title
Brief project description (250 words)
After receiving the proposals, we plan to organize two or three virtual meetings, tentatively in January, February, and April. Those chosen to participate will be asked to send a more substantial project description to the designated responder(s) at least 2 weeks prior to the event. If you would like more information about the society, its journal Medieval Sermon Studies, and membership please visit our website: https://imsss.net/

CfP: Víno jako kulturní fenomén ve městech od středověku do 19. století
2023-04-15 23:30

CfP: 22. zasedání k problematice sepulkrálních památek
2023-06-15 08:00 - 17:00
Periodické mezinárodní konference k problematice sepulkrálních památek pořádá Ústav dějin umění AV ČR, v. v. i., od roku 2000. Hlavním cílem těchto akcí je umožnit vzájemný kontakt zainteresovaných zástupců všech s danou problematikou souvisejících d isciplín ( dějin umění, obecných dějin, pomocných věd historických, archeologie, památkové péče, muzejnictví, restaurátorské praxe, petrografie a d.) ve prospěch větší interdisciplinarity a koordinace dosud rozptýleného bádání. Věnují se všem aspektům uvedené problematiky, preferován je ovšem věcný či metodický vztah ke středoevropskému materiálu a primární věcné či kontextuální zaměření na hmotné sepulkrální památky v užším pojetí.
Kromě běžného programu bude v rámci zasedání samostatný blok, ve spolupráci s Historickým ústavem AV ČR, věnován problematice šlechtických pohřebišť v pozdním středověku a raném novověku. Zde uvítáme především příspěvky, které si všímají regionálních, nadregionálních i internacionálních vlivů na podobu rodové pohřební tradice u domácích i v Čechách zakoupených cizích rodů, stejně tak i příspěvky zaměřené na koncepce rodových nekropolí, jejich vazbu k rezidencím apod., ale i roli rodových nekropolí jakožto ohnisek tradice a paměti.
Příspěvky zasedání budou publikovány v řadě Epigraphica & Sepulcralia nakladatelství ÚDU AV ČR, v. v. i., Artefactum.
Vyzýváme tímto zájemce o aktivní účast k zaslání návrhu příspěvku (název, stručné resumé). Délka vystoupení se předpokládá 20 minut, přihlásit lze rovněž zprávy v trvání max. 10 minut a postery.
Návrhy posílejte prosím do 15. června 2023 na adresu rohacek@udu.cas.cz. Zde zodpovíme i případné dotazy.

CfP: Arbiter, arbitrator, or compositor amicabilis
2023-06-30 08:00 - 17:00 | Filozofická fakulta Masarykovy univerzity, Arna Nováka 1, Brno, 60200
The somewhat simplistic characterization of medieval arbitration prompts a general reflection
on its development in legal handbooks, normative texts, and diplomatic sources. Tracing
the practice of arbitration is a priority, as it evolved and changed in parallel with the norm but
is not always easy to reconstruct. To aid in this endeavour, the following sub-questions are
helpful: How does the diplomatic material reflect the arbitration process, and what documents
were produced during arbitration and what was their role? What procedural rules and principles
governed arbitration at a particular time and in a specific setting? Who could serve as an
arbitrator, and what types of disputes could the arbitrator decide? What elements had to be
included in the arbitrator‘s award? How did the contemporary terminology used in arbitration
differ among national and legal systems?
The upcoming international workshop offers a forum for discussion among historians, legal
historians, philologists, and other interested scholars.
The range of topics that may be considered in papers includes:
1. Arbitration through the lens of legal theory:
a. Arbitration in Classical and Justinian’s Roman Law
b. Arbitration in the works of medieval Roman law schools (glossators,
commentators, etc.)
c. Arbitration in Canon Law
d. Arbitration in the particularistic legal orders (provincial law, municipal law,
canon law, etc.)
2. Reflections on arbitration in pragmatic writings:
a. Agenda of the arbitral tribunal
b. Arbitration documents from a diplomatic and legal perspective
c. Terminology and its evolution (arbiter, arbitrator, compositor amicabilis,
ubrmani, hadčí, etc.)
3. Arbitration in practice:
a. The person and competence of the arbitrator
b. Subject-matter, personal, and local jurisdiction
c. The various stages of arbitration
d. Arbitration from the perspective of jurisdictional disputes
e. Reconstruction of specific cases (analysis of awards and other documents)
f. Normative anchoring of arbitration and its (in)acceptance in practice.
Important dates and guide for participants:
The workshop is scheduled to take place on the 4th to 6th December 2023 and will be hosted
at the Faculty of Arts of Masaryk University in Brno. The presentations and discussions
will be conducted in English. The papers will be published in a monothematic issue of Studia
historica Brunensia (database ERIH +).
The deadline to submit abstracts (including your name, email and affiliation) is June 30th,
2023. The abstracts should be no longer than 300 words. Notification of acceptance: July
30th, 2023. We will contact you about the acceptance of the paper and further details.
To submit your abstracts, please send to: bar@phil.muni.cz. Do not hesitate to contact us
with any inquiries regarding the workshop program.
Organising committee:
Mgr. et Mgr. Lenka Šmídová Malárová, Ph.D (smidova.malarova@mail.muni.cz)
Mgr. Lukáš Führer, Ph.D (lukas.fuhrer@phil.muni.cz)
Mgr. Přemysl Bar, Ph.D (bar@phil.muni.cz)
Department of Auxiliary Historical Sciences and Archive Studies
Faculty of Arts, Masaryk University, Brno

Castrum Bene 2023: Burg und (Un)Recht
2023-09-04 08:00 - 2023-09-08 17:00
Die Tagung ist interdisziplinär und thematisch weit konzipiert. Sie konzentriert sich auf das Problem befestigter Sitze und deren Beziehung zum mittelalterlichen und frühneuzeitlichen Recht. Dabei sollen insbesondere die folgenden Themen diskutiert werden:
– Burg und Herrschaftsdomäne und ihre Beziehung zum Besitzrecht,
– Bauformen von Burgen im Kontext besitzrechtlicher Beziehungen,
– die Burg als Orte der Schaffung und Ausübung von Recht,
– die Burg und ihre Funktion bei der Gewährleistung der Sicherheit,
– die Burg als Verwaltungszentrum,
– die Burg als Konfliktobjekt,
– Erbauung, Abriss und Bauform der Burg im zeitgenössischen Recht,
– rechtliche Fragen bezüglich der Burg, als Residenz-, Befestigungs- und Sakralobjekt,
– die Burg im Kontext der Siedlungsstruktur,
– aktuelle Erkenntnisse der europäischen Burgenkunde,
Die Tagung soll den Vortragenden die Möglichkeit geben, aktuelle Forschungsergebnisse vorzustellen, und gleichzeitig eine Plattform für einen breiten Austausch von Experten aus Burgenkunde, Rechtsgeschichte und verwandten Disziplinen bieten.
Vorträge sollten eine Länge von ca. 15 Minuten haben. Tagungssprachen sind Deutsch und Englisch.
Zur Veröffentlichung geplante Beiträge reichen Sie bitte bis 31. Dezember 2023 per E-Mail (cabe@kar.zcu.cz)ein.
Die Anmeldung erfolgt elektronisch von Februar bis Ende April 2023.
Reichen Sie bitte Abstracts ihrer Vorträge bis 30. April 2023 per E-Mail (cabe@kar.zcu.cz) ein.
Tagungsbeitrag: 90 €
Studierende: 50 €
Die Zahlungsangaben sowie nähere Informationen zur Tagung werden im weiteren Verlauf zur Verfügung gestellt.
Unterkünfte werden nicht organisiert und nicht erstattet. Wir empfehlen die Hotels im Pilsener Stadtzentrum – eine Übersicht finden Sie zum Beispiel auf https://www.visitplzen.eu/ubytovani/. Sie können außerdem das Unterkunftsangebot der Studentenwohnheime der Westböhmischen Universität nutzen (1 Nacht /2 Personen pro Zimmer/ 350,-Kč/ca. 15 €; 1 Nacht /1 Person pro Zimmer/ 730,-Kč/ca. 30 €). Unterkünfte im Studentenwohnheim können per E-Mail an die Organisatoren (cabe@kar.zcu.cz) reserviert werden.
Tagungskommittee:
doc. PhDr. Pavel Vařeka, Ph.D.; Vorsitzender; Katedra archeologie Fakulty filozofické Západočeské univerzity v Plzni
PhDr. Josef Hložek, Ph.D.; Katedra archeologie Fakulty filozofické Západočeské univerzity v Plzni doc. JUDr. Vilém Knoll, Ph.D.; Katedra právních dějin Fakulty právnické Západočeské univerzity v Plzni
PhDr. Peter Bednár, CSc.; Archeologický ústav, Slovenská akadémia vied
Dr. Artur Boguszewicz; Uniwersytet Wrocławski, Wydział Nauk Historycznych i Pedagogicznych, Katedra Etnologii i Antropologii Kulturowej
Dr. Istvan Feld; Eötvös Loránd University, Faculty of Humanities, Institute of Archaeological Sciences
Ing. arch. Petr Chotěbor, CSc.; Odbor památkové péče Kanceláře prezidenta republiky Praha 1 – Hrad
Mag. Dr. Martin Krenn; Bundesdenkmalamt, Abteilung für Archäologie
doc. Dr. Silvia Pisk; Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu
Assoc. Prof. Katarina Katja Predovnik; Univerza v Ljubljani, Filozofska fakulteta, Oddelek za archeologijo
Dr. Adrian Andrei Rusu; Institutul de Arheologie și Istoria Artei al Academiei Române
Kontakt: cabe@kar.zcu.cz

Call for Papers - The Power of Aymmetry or the Struggle for the Truth: Invectives Practices in Premodern Europe
2024-03-15

Call for Papers - Character Construction in Byzantium, Prague
2024-04-01

Call for Papers - Courtly Experience in the Premodern World, c. 1200-1800
2024-04-02

Call for Papers: Interregionale Mobilität in Mitteleuropa: Personen, Ideen und Gegenstände (14.-15. Jh.)
2024-04-15

Call for Participants - 2ND SEPTEMBER SCHOOL IN MEDIEVAL STUDIES (PRAGUE – LEIPZIG) FOR PHD STUDENTS.
2024-04-30

Call for Papers - Ex superne providencia maiestatis
2024-05-31

Call for papares - Acta Mediaevalia Series Nova
2024-05-31 08:00 - 17:00

CfA: Dějiny ve veřejném prostoru IV
2024-05-31 08:00 - 17:00
Vyhlašujeme Call for Abstracts na čtvrtý ročník konference Dějiny ve veřejném prostoru na téma Paměť pod tlakem: napětí, konflikty, katarze, která se bude konat 17.–18. října 2024 na Filozofické fakultě Univerzity J. E. Purkyně v Ústí nad Labem.
Historie vždy byla v úzkém kontaktu se současností. Do přítomnosti se nečekaně prolamuje i nepozorovaně prosakuje, poskytuje živnou půdu představám o budoucnosti a někdy také legitimizuje naše rozhodování. Způsoby, jakými jako společnost užíváme minulost, proto vyžadují průběžnou reflexi. Zástupci Filozofické fakulty Univerzity Karlovy, Filozofické fakulty Univerzity Jana Evangelisty Purkyně, Historického ústavu AV ČR, v. v. i., Ústavu pro soudobé dějiny AV ČR, v. v. i., Národního muzea a neziskové organizace Antikomplex tvoří platformu, jež v pravidelném intervalu poskytuje příležitost k mezioborové diskuzi zahrnující širokou škálu přístupů a zkušeností, které se problematiky zpřítomňování dějin ve veřejném prostoru dotýkají.
Paměť bez konfliktů, rozdílných perspektiv a neustálých proměn neexistuje. V posledních letech na ni působila celá řada vlivů: prožíváme ozbrojené konflikty, ale také vnímáme kulturní války nebo environmentální problémy, které ovlivňují naše představy o minulosti a budoucnosti. Kromě těchto aktuálně zakoušených událostí nelze nezmínit vliv pandemie Covid-19 na způsoby, jakými zacházíme s minulostí ve veřejném prostoru. Na tyto impulzy reagují jak různorodé paměťové instituce, tak paměťová studia, která popisují mimo jiné radikalizaci paměti, prézentismus či zdůrazňují její dynamiku skrze pojem ekologie paměti. Čtvrtý ročník fóra Dějiny ve veřejném prostoru proto věnujeme proměnám paměti pod tlakem nejrůznějších tenzí a konfliktů.
Fórum chápeme jako otevřenou platformu pro setkávání různých profesí, oborů a přístupů, které se snaží o reflexi našeho vztahu k minulosti, sebereflexi vlastní zkušenosti a obohacení vlastní praxe o nové podněty.
Ukončení registrace příspěvků: 31. května 2024
Výsledek výběru příspěvků: 28. června 2024
REGISTRACE PŘÍSPĚVKŮ
Tematické okruhy
1. Paměť a konflikty
Jako konflikty chápeme nejen současné války, ale také války kulturní, jednotlivé kontroverze, konfliktní výklady a interpretace konkrétní historické události. Zároveň s tím chceme akcentovat perspektivu smíření a poválečné obnovy. Vnímáme souvislost mezi připomínáním již ukončených konfliktů s konflikty stávajícími. Chceme se také zaměřit na vliv digitálních médií a technologií na paměťové konflikty.

Jak současné konflikty ovlivňují zacházení s minulostí ve veřejném prostoru?
Jak kulturní války pracují s historickými tématy?
Konstelace konfliktů: jak se odehrávají spory o minulost (prostory, média, aktéři, témata, instituce)?
Jaké máme k dispozici příklady smíření rozdělených komunit a jak jim rozumět?
Jakou zkušenost s těmito tématy mají učitelé, edukátoři a všichni, kdo pracují ve vzdělávání?

2. Centra a periferie paměti
Paměť není nikdy jednotná. Klademe si proto za cíl zmapovat a lépe porozumět centrům i okrajům paměti v lokálních i globálních rámcích. Kategorie centra a periferie chápeme jako proměnlivé v závislosti na čase a perspektivě. Zajímá nás také, jak využívat okrajové perspektivy a témata ve vzdělávání.

Kde jsou periferie paměti v českém, středoevropském i globálním měřítku?
Jaká jsou ústřední a jaká okrajová média paměti?
Jak pracovaly, pracují či mohou pracovat s okraji paměťové instituce?
Jaké perspektivy a témata se naopak v posledních letech ve veřejném prostoru emancipují a za jakých podmínek?

3. Proměny přístupů k paměti
Třetí blok vyzývá k reflexi současných debat o proměnách paměti jako takové. Paměť se od dob sociální paměti Maurice Halbwachse, ale i míst paměti Pierra Nory výrazně změnila. Otevíráme prostor pro diskusi o koncepčních posunech v tomto poli, ať se již jedná o paměť jako celek nebo o její jednotlivé projevy (digitální média, média paměti, populární kultura, muzea a další paměťové instituce, školství a vzdělávání, paměť a krajina či paměť a změna klimatu).

Jak se pod tlakem probíhajících válek proměňuje paměť samotná?
Jak popsat proměny paměti od dob publikování Míst paměti Pierra Nory?
Jaké pojmy a koncepty mohou být produktivní pro řešení výše popsaných problémů na poli paměti (viz okruhy 1 a 2)?
Jaké místo má nebo mohou mít didaktiky různých oborových zaměření?

Anonymizované příspěvky bude vybírat Programový výbor.
Hlavní přednášející
Andrew Hoskins
Andrew Hoskins je profesorem na Univerzitě v Glasgow. Ve svém interdisciplinárním výzkumu usiluje o porozumění způsobům, jakými je společnost proměňována digitálními technologiemi a médii. Zaměřuje se zejména na oblasti paměti, zapomínání, soukromí, bezpečnosti a také na vliv technologií na povahu, prožívání i důsledky válečných konfliktů. Andrew Hoskins je spoluzakladatelem odborných časopisů Journal of Memory, Mind & Media (Cambridge University Press), Memory Studies (SAGE) a Digital War (Palgrave Springer).
Konferenční poplatky (přednášející i posluchači):
Vstup 1 den: 400,- Kč
Vstup oba dny: 500,- Kč
Studenti: zdarma (nutné na místě předložit platný studentský průkaz nebo potvrzení o studiu)
Vybrané příspěvky bude možné publikovat jako studie v časopisech Dějiny a současnost, Moderní dějiny a Soudobé dějiny.

Call for papers - Úplně nový dějepis?
2024-06-20

Muzejní spolky včera a dnes II - Call for Papers
2024-06-30

Call for Applications - HANDWRITTEN TEXT RECOGNITION OF MEDIEVAL DOCUMENTS
2024-09-15 08:00 - 17:00

Call for Papers - Partikularisierung und Zentralisierung?
2024-11-10

Call for Papers - Český kníže Vladislav I., západní Čechy a český stát za vlády Přemyslovců: K 900. výročí úmrtí zakladatele kladrubského kláštera Vladislava I. (kol. 1070–1125)
2024-12-31

Call for papers of the Fribourg Colloquium "Disability, poverty and work in the Middle Ages"
2025-01-31

Call for Papers - Reconsidering Courtly Enviroments, c. 1200-1800
2025-03-15

Call for Papers - Rethinking the Emotions from a Historical Perspective
2025-03-16

Call for Papers - Chodové a rok 1325
2025-03-31
