CfP: Marian Devotion in Late Medieval Society
2021-07-12 08:00 - 17:00 (Europe/Prague) | Online
Marian devotion rose to new heights during the late Middle Ages, with a huge number of artistic depictions created in a variety of mediums and an influx of new music and texts written in her honour. Her non-biblical activities were documented in many additional writings, such as Voragine’s Golden Legend, and expounded upon by theologians and philosophers alike as well as forming a central part of late medieval literature. This informal interdisciplinary colloquium aims to bring together research on Marian devotion to widen our collective understanding of its prevalence and importance in late medieval society.
We invite participants from any discipline to submit proposals of no more than 300 words for informal 20-minute contributions (or shorter).
Please send an abstract, expected length (in minutes), and a short biography to hallas@mua.cas.cz.
Submission deadline: 12 July, 2021.
Notification of acceptance will be sent via email by 18 July, 2021. The colloquium will take place in Prague and/or online via Zoom, depending on epidemiological circumstance, on 29-30 October 2021
We particularly welcome contributions on
* Liturgical and secular music for Mary
* Artistic depictions of Mary (and iconography)
* Marian literature
* Medieval Marian theology
* The Biblical and Apocryphal Mary
* Marian feasts
* Eastern Marian devotion
* Interdisciplinary research

Power in Numbers. The Role of the Rural Population in Christianisation and State Formation
2021-08-31 08:00 - 17:00 | Ústav pro acheologii FF UK, Celetná 20, Praha 1, Česká republika
The meeting introduces a Primus project, “Empowering the Voiceless. The Role of the Rural Population in State Building and Christianisation in East-Central Europe”, started in early 2021 at the Department of Archaeology at Charles University, Prague, and aspires to invite scholars working on similar issues to join the discussion with their papers in the framework of a workshop. The proposed meeting is a first of a series that aims to bring together researchers from Europe, dealing with different, yet connected, affairs of the state and church networks’ of archaeological and historical heritage.
In the last decade, interest in the research of Christianisation has been growing. Diverse approaches in history were observable; researchers have investigated the process in the light of state formation, church law, hagiography, and continuing the most traditional branch of research, the development of the ecclesiastical network. This latter has been primarily focusing on the higher levels – archbishoprics, bishoprics, and monastic institutions – mostly due to sources’ availability. The largest segment of the population, thus the widest audience of Christianisation, and the smallest yet arguably most influential element of the church network on the process -local churches- were neglected, as their appearance in written sources is almost nonexistent. Archaeological discussion somewhat followed the footsteps of history; researchers also focused on the archaeology of the largest centres and their ecclesiastical institutions. Besides, investigations concentrated mainly on the individual by interpreting religion in burials and interpreting the pagan-Christian shift in different cemetery types. Still, the ambiguity of the definition and the relative scarcity of such data, these investigations did not result in reliable conclusions. Even though archaeology considered the significant impact that Christianisation had on transforming the rural landscape, targeted large-scale investigations are yet to be uncovered. Our Primus project focuses on researching the archaeological remains of the earliest network of (rural) local churches and their relation to Christianisation in East-Central Europe, contextualising and analysing them at a regional level.
Accordingly, the workshop aims to examine how and why state politics have interfered in diverse religious affairs; such as the process of Christianisation and the development of the local church system in the early Middle Ages, the promotion and support of certain cults, religious orders, or particular places of pilgrimage to the later Middle Ages, and give a Longue-durée perspective on the matter, by bringing these processes together.
The workshop welcomes papers focusing on the early and High Middle Ages, within the range of the following topics:
– early rural churches, churchyards and field cemeteries
– problem of transitional cemeteries and burial practices
– connection between early state power centres and the ecclesiastical network
– monastic networks and Christianisation
– material culture connected to Christianisation
Prague, 11-13. October 2021
Applicants are asked to send a brief abstract of their 20-minute project contribution (200-300 words) to maria.vargha@ff.cuni.cz by August 31st, 2021. Limited travel bursaries will be available for those without institutional funding opportunities. Please indicate your application for funding along with your abstract.
Appliaction deadline: August 31st, 2021.

XVII. letní škola medievistických studií
2021-09-03 19:00 - 2021-09-05 14:00 | Klášter Sázava, Zámecká 72, Sázava, 28506, Česká republika
pátek 3. září

19.00 ÚVODNÍ PŘEDNÁŠKA
Jan Klápště – Kolísání zájmu o středověké přírodní prostředí a kolísání klimatické
sobota 4. září

9.30 KLIMA
Rudolf Brázdil – Historická klimatologie: využití písemných pramenů pro rekonstrukci klimatu a hydrometeorologických extrémů
Petr Čornej – Vliv přírodních kalamit na ukončení husitské revoluce
Michaela Látková – Říční niva a rostliny velkomoravských Mikulčic
Barbora Kocánová – Prostor mezi Zemí a Měsícem ve středověkých představách aneb Měl středověk atmosféru?

15.00 HISTORIE V ČASECH KLIMATICKÉ KRIZE
Tomáš Klír, Tomáš Klimek, Jiří Woitsch – kulatý stůl
neděle 5. září

9.30 POSTEROVÁ SEKCE

10.30 PARALELNÍ TUTORIÁLY
Iveta Coufalová – Jak se dělá (popularizační) časopis? „Dějiny a současnost“ jako součást české historiografie i veřejného prostoru
Robert Novotný – Středověká prosopografie v praxi: Jak zjistit co nejvíce personálních údajů v co nejkratším čase?
Jan Odstrčilík – Jak vytvořit digitální edici? Programy, zkušenosti, tipy

odpoledne VÝLET
Český Šternberk

Resilience, Persistence, and Agency
2021-09-15 08:00 - 17:00 | The American University of Paris
Resilience in the face of adversity for marginalized individuals, persistence in the face of obstacles created by hegemonic power structures, and creative or subversive forms of agency were as often exerted by feminine and queer actors in the Middle Ages as they are in the twenty-first century. Contemporary medieval scholarship is inflected by intersectional feminist frameworks that explore how individuals can understand and subvert power structures in the face of multiple oppressions, postcolonial studies that broadens our understanding of what constitutes a “Middle Ages,” and critical race theory that invites medievalists to interrogate the history of their discipline and the pernicious ends to which “medievalism” has been put in contemporary white supremacist discourses. This edition of the Gender and Medieval Studies Conference invites papers that examine how resilience, persistence, and agency were deployed by actors during the global Middle Ages and how medieval studies can play an activist role in deconstructing the misperceptions of the period that buttress oppressive politics.
The organizers welcome proposals on any aspect of resilience, persistence, and agency as it relates to medieval genders and sexualities from scholars at any stage of study or career.
Proposals for papers may include, but are not limited to:

Subversive discourses in the Middle Ages
covert agency
unrecognized resilience
transgressive behaviors
persistence and resistance
anachronism and activism
postcolonial medieval studies
recovering trans and queer narratives
antiracist medieval scholarship
non-European Middle Ages

We anticipate contributors giving papers of 10-15 minutes. Proposals for panels of 3-4 papers are also warmly welcomed, as are proposals for roundtables (90 minutes) of 3-5 participants. The conference aims to be as inclusive as possible and encourages participation from around the globe. As such the sessions and activities will be a mixture of on-site events in Paris with remote and/or asynchronous participation welcome. The conference will be broadcast via Zoom on Paris time.
Please submit proposed titles and abstracts of 300 words, with a short biography to Elizabeth Kinne (gmsconference2022@gmail.com) by September 15, 2021.

Využití a zneužití historie v moderních kulturně-politických diskurzech
2021-09-17 09:15 - 17:00 | Akademické konferenční centrum, Husova 4a, Praha, 11000, Česká republika
V současném světě jsem čím dál častěji svědky soupeření různých hodnotových systémů, jejichž platnost je dokazována mimo jiné i odkazy na konkrétní výklad dějin, který je však často pouze účelovým konstruktem. Cílem navrhovaného projektu, jenž staví na spolupráci CMS a Orientálního ústavu, je analyzovat různé podoby použití/zneužití historické argumentace, s nimiž se setkáváme v každodenním životě, ať již se jedná o politickou propagandu či o populární kulturu. V rámci vybraných sond z evropského i mimoevropského kontextu chceme postihnout způsoby, jak politické režimy využívají za účelem legitimizace a potvrzení stávajícího kulturního a politického uspořádání prezentaci dějinných dat a konstruktů. V politické rétorice, kulturní diplomacii a propagandě se tak historická data a opakující se poukazy na „starobylou tradici“ stávají manipulativním (a zmanipulovaným) nástrojem. Komparativní perspektiva projektu dovoluje odhalit nejen konkrétní strategie, ale postihnout i obecnější mechanismy nakládání s minulostí a vytváření účelových historických narativů. Zvýšené povědomí o tom, jak tyto mechanismy fungují, nám může pomoci pochopit vliv těchto parciálních výkladů dějin a nebezpečí z nich plynoucí, a zvýšit tak naši odolnost vůči nim.
Program

9:15 zahájení
9:30 Soňa Dvořáčková Hendrychová, Bosenské pyramidy Slunce a bosňácký
nacionalismus
10:00 Zdeněk Štipl, Jóga jako nástroj kulturního nacionalismu v soudobé Indii
10:30–11:00 pauza na kávu
11:00 Hana Chorvátová, Ťažkosti so stredovekom slovenských politikov a historikov
11:30 Tomáš Petrů, Moderní dějiny Indonésie mezi „historickou pravdou“ a zájmy vlivových skupin
12:00 OBĚD
13:30 Jakub Hrubý, Mingský admirál ve službách politiky Čínské lidové republiky
14:00 Pavel Helan – Pavlína Cermanová, „Tábor je náš program.“ Instrumentalizace husitství v počátcích Československa
14:30 Martin Nodl, Dědictví a tradice: Luther a Müntzer v enderácké politice dějin
15:00 Pavel Ťupek, Narativy minulosti v Saúdské Arábii
15:30–16:00 pauza na kávu
16:00 Jan Kremer, Autenticky středověká fikce – Medievalismus a digitální hry
16:30 Anna Křivánková, Revizionistické reflexe v japonském komiksu

Město v čase katastrof
2021-09-20 10:00 - 2021-09-21 17:00 | Akademické konferenční centrum, Husova 4a, Praha, 11000, Česká republika
20. září
Akademické konferenční centrum,
Husova 4a, Praha 1
10.00–10.15: Zahájení
10.15–10.45: Beata Możejko (Uniwersytet Gdański): Czy faktycznie epidemie wpływały na życie późnośredniowiecznego miasta, przypadek Gdańska
10.45–11.15: Petr Kozák (Slezská univerzita v Opavě): Čas katastrof a ponížení: Dolnoslezský Hlohov v závěru středověku
11.30–11.45: Dopolední káva
11.45–12.15: Piotr Łozowski (Uniwersytet w Białymstoku): Śmierć, ludzie, pieniądze. Wpływ kryzysów na społeczeństwo i gospodarkę Warszawy w późnym średniowieczu
12.15–12.45: Martin Nodl (Filozofický ústav AV ČR, Praha): Praha v roce 1380: katastrofa a normálnost
13.00–14.00: Oběd formou bufetu
14.00–14.30: Jiří Doležel (Archeologická ústav AV ČR, Brno): Jakub Holub a jeho blízcí: k životním a ekonomickým strategiím měšťanů Brněnska v první třetině 15. věku
14.30–15.00: Piotr Samól (Politechnika Gdańska): Nowe ustalenia na temat działań husytów
pod Gdańskiem we wrześniu 1433 r. (i skali poczynionych przez nich zniszczeń)
15.15–15.30: Odpolední káva
15.30–16.00 Jan Havrda (Národní památkový ústav v Praze): Živelné katastrofy v Praze na základě archeologických pramenů
16.00–16.30 Marek Peška, Michaela Přibylová, Jakub Šimík, Antonín Zůbek (Archaia Brno): Katastrofy ve středověkých městech a jejich odraz v archeologických pramenech. Doklady a možnosti interpretace
17.15: Zakončení
21. září
Zasedací místnost Filozofického ústavu
(1. patro vlevo), Husova 1, Praha
10.00–10.15: Zahájení
10.15–10.45: Tomáš Klír (Univerzita Karlova, Praha): Cheb a jeho teritorium 1390–1460.
Adaptabilita a schopnost čelit pohromám
10.45–11.15: Piotr Oliński (Uniwersytet Mikołaja Kopernika, Toruń): O pozytywnych skutkach sztormów. Przykłady z miast hanzeatyckich
11.30–11.45: Dopolední káva
11.45–12.15: Michaela Antonín Malaníková (Univerzita Palackého, Olomouc): Manželství jako katastrofa. Krize v manželském soužití optikou městských a církevních pramenů
12.15–12.45: Bogdana Petryszak (Archiwum miasta Lwowa, Ukraina): Straty gotyckiego Lwowa w 1527 r.: skutki wielkiej pożogi
13.00–14.00: Oběd formou bufetu
14.00–14.30: Milan Georgievski (Historický ústav SAV): Katastrofa ako príležitosť. Banskobystrický požiar v roku 1500 a roviny jeho historického významu
14.30–15.00: Martin Musílek (Filozofický ústav AV ČR, Praha): Praha v plamenech. Oheň a požáry v pražském souměstí od středověku až po práh novověku
15.15–15.30: Odpolední káva
15.30–16.00: Marcin Grulkowski (IH PAN, Gdańsk): Pożar Żurawia w Głównym Mieście Gdańsku w 1442 r. Zagadnienia prawne i finansowe utrzymania fortyfikacji w wielkim mieście pruskim w późnym średniowieczu
16.00–16.30: Martin Štefánik (Historický ústav SAV, Bratislava): Tempora disturbiorum. Mesto Kremnica a stredoslovenské banské mestá v časoch nepokojov
17.15: Zakončení

Studying the Arts in Medieval Bohemia II
2021-09-29 08:00 - 2021-09-30 17:00 | Akademické konferenční centrum, Husova 4a, Praha, 11000, Česká republika
The conference will be held in a hybrid form (in-person and online). Participants giving a paper will be present in person.
We invite other interested colleagues to register by filling in the form at the following link: https://forms.gle/KxDsa5fgWRCLQiCQ7
Only registered colleagues will receive a Zoom link to participate in the meeting virtually.
Organiser contact: Ota Pavlíček (Prague), Institute of Philosophy of the Czech Academy of Sciences, ota.pavlicek@flu.cas.cz
Wednesday 29 September
10:00 Registration
10:30 Opening of the conference
Session I: Dissemination and Networking in Central Europe
10:40 Aurora Panzica (Université de Fribourg) Fifteenth-century Textbooks: John Versoris’s Commentaries, Their Dissemination and Reworking in Central and Eastern Europe
11:10 Zdeněk Žalud (Hussite Museum in Tábor) Astronomy and Astrology between Prague and Kraków in the Fourteenth and Fifteenth Century. Possible Transmission of Scholars, Manuscripts and Ideas
11:40 Discussion
12:00 Luncheon (speakers & invited guests)
Session II: From Paris to Prague: There and Back Again
14:00 Harald Berger (Universität Graz) A Scattered Prague Logic as an Example of the Reception of Parisian Philosophy at Prague
14:30 Monika Mansfeld (University of Łódź / University of Oxford) John of Münsterberg’s Theory of Universals
15:00 Discussion
15:20 Coffee break
15:40 Łukasz Tomanek (University of Silesia, Katowice) Did Henry Totting of Oyta Comment on De substantia orbis? Remarks on His Teaching Activity in Erfurt
16:10 Discussion
16:30 Ota Pavlíček (Institute of Philosophy, Czech Academy of Sciences) Presentation of the First Volume on Studying the Arts in Late Medieval Bohemia
18:30 Conference dinner (speakers & invited guests)
Thursday 30 September
Session III: Prague University Speeches
9:30 Petra Mutlová (Faculty of Arts, Masaryk University) Creative and Derivative? Recommendation Speeches at Medieval Prague University
10:00 Dagmara Wójcik-Zega (Archives of the Jagiellonian University, Kraków) Master Bartholomew of Jasło (+1407) on Studying Arts in Prague and Krakow
10:30 Discussion
10:50 Coffee break
Session IV: the 1409 Prague Quodlibet: The Context of the Tradition and the Introductory Part
11:10 Ota Pavlíček (Institute of Philosophy, Czech Academy of Sciences) The 1409 Prague Quodlibet in the Context of Prague and Central European Quodlibetal Tradition
11:40 Luigi Campi (Università degli Studi di Milano) Notes on the Introductory Section of Matthias of Knín’s 1409 Quodlibet
12:10 Discussion
12:30 Luncheon (speakers & invited guests)
Session V: the 1409 Prague Quodlibet: Disentangling the Influences I
14:30 Miroslav Hanke (Institute of Philosophy, Czech Academy of Sciences) British Logic in Matthias of Knín’s 1409 Quodlibetal Handbook: Genres, Sources, Distinctions
15:00 Zuzana Lukšová (Institute of Philosophy, Czech Academy of Sciences) Astronomical Topics in Matthias Knín’s 1409 Quodlibetal Handbook: Authorities, Sources, Parallels
15:30 Discussion
15:50 Coffee break
Session VI: the 1409 Prague Quodlibet: Disentangling the Influences II
16:10 Lukáš Lička (Institute of Philosophy, Czech Academy of Sciences) An Eastward Diffusion: The Intensity of Light from Nicole Oresme to Matthias of Knín
16:40 Discussion
17:00 Final thoughts

Ceny, mzdy, peníze a ekonomické myšlení ve středověkých a raně novověkých městech II
2021-10-01 09:30 - 17:00 | Akademické konferenční centrum, Husova 4a, Praha, 11000, Česká republika

Zvířata ve městě
2021-10-05 08:00 - 2021-10-06 17:00
Program a další detaily naleznete na webu Historického ústavu AV ČR.

Trojí život středověké keramiky
2021-10-06 08:00 - 2021-10-08 17:00 | Zámek Žďár nad Sázavou, Zámek 8/8, Žďár nad Sázavou, Česká republika

Narativní prostor: Řád světa a zkušenost
2021-10-07 13:00 - 2021-10-08 17:00 | Ústav pro českou literaturu AV ČR, Na Florenci 3, Praha, Česká republika

Power in Numbers
2021-10-11 16:00 - 2021-10-13 17:00 | Ústav pro acheologii FF UK, Celetná 20, Praha 1, Česká republika
Monday 11 October
16.00 Registration and welcome
16.30–18.30 Panel 1
MARTIN JANOVSKÝ, Charles University, Prague
Exploratory data analysis of romanesque churches in Bohemia
ALEXANDER WATZINGER,Österreichische Akademie Der Wissenschafte
BERNHARD KOSCHICEK, Österreichische Akademie Der Wissenschaften
OpenAtlas – A web based tool to acquire and manage historical and archeological data
STEFAN EICHERT, Naturhistorisches Museum, Wien
THANADOS – The Anthropological and Archaeological Database of Sepultures
18.30 –19.00 Discussion
Tuesday 12 October
09.00–10.30 Panel 2
DAVID KALHOUS, Masaryk University, Brno
Introducing the church in Bohemia and Moravia: structures and processes
MAXIM MORDOVIN, Eötvös Loránd University, Budapest
Connection between the Early Royal Castles and Churches in the Kingdom of Hungary (11th Century)
IVO ŠTEFAN, Charles University, Prague
Community of the living – community of the dead in 10th – 12th centuries Bohemia
10.30 –11.00 Discussion
11.00–11.15 Tea/Coffee Break
11.15–12.15 Panel 3
ROLAND FILZWIESER, Ludwig Boltzmann Institute
Prospecting early medieval religious landscapes at Pliska, Bulgaria
NINA BRUNDKE, Österreichische Akademie Der Wissenschaften
„Oh, Come, Little Children“ – Burial Customs on the 11th Century Burial Ground of Oberleiserberg (Austria)
12.15 –12.45 Discussion
12.45–14.30 Lunch break
14.30–15.30 Panel 4
MÁRIA VARGHA, Charles University, Prague
Itinerant kingship, royal curias and the early church network in Hungary
ZSOLT CSÓK, National Museum of Transylvania’s History, Cluj
Dynamics of an early medieval county center: the satellite parishes in 11th-12th c. Transylvania. A case study.
15.30 –16.00 Discussion
16.00–16.15 Tea/Coffee Break
16.15–17.45 Panel 5
KATALIN SZENDE, Central European University, Vienna
The other side of the coin: the Christianization of the (proto)-urban landscape
JÓZSEF LASZLOVSZKY, Central European University, Vienna
Liturgical Objects of the Rural Churches from the Period of Christianization: An Archaeological Horizon Connected to the Mongol Invasion of Hungary in 1241-42.
LÁSZLÓ FERENCZI, Charles University, Prague
Digital topographic databases as sources for the retrogressive reconstruction of the early medieval settlement network and church topography in Hungary
17.45 –18.30 Discussion
19.00 – Dinner
Wednesday 13 October
10.00–12.00 LADISLAV VARADZIN, Charles University, Prague
Vyšehrad Castle in the Early Medieval Period
12.00–13.30 Lunch break
13.30–18.00 Strategic planning meeting

Prezentace knihy Toniho Aignera
2021-10-12 17:00 - 18:00 | Centrum medievistických studií, Jilská 1, Praha 1, 11000, Česká republika
Včas příchozí získají knihu!

Migrační procesy a mobilita evropských Židů na přechodu od středověku k novověku
2021-10-14 08:30 - 2021-10-15 17:00 | Vila Lanna, V Sadech 1, Praha 6, Česká republika
Téma konference je zaměřeno na migraci židovského obyvatelstva ve střední Evropě během 15. a 16. století. V tomto období docházelo v řadě zemí souhrou různých činitelů k situacím, které jednotlivce i celé obce přinutily opustit domovy a hledat nové místo pro život. Diskutovány budou politické a společenské příčiny a důsledky těchto nucených migrací Židů v jednotlivých zemích, stejně jako na výrazné přesuny, které souvisely s vypovídáním Židů z celých oblastí. V tehdejší židovské společnosti však současně existoval přirozený pohyb lidí i transfer myšlenek a znalostí, jež se odehrávaly v rovině náboženské, kulturní a ekonomické (např. vzdělávání v ješivách, hebrejský knihtisk, mobilita židovských lékařů a dalších specialistů, či přenos znalostí úvěrování a bankovnictví). Také některé z těchto témat budou předmětem diskusí dvoudenního konferenčního setkání českých, rakouských, německých a polských historiků.
Konferenční jazyky: němčina, čeština
Program ke stažení zde...

LXXXI. medievistický pátek
2021-10-15 14:00 - 17:00 | Filozofická fakulta Masarykovy univerzity, Arna Nováka 1, Brno, 60200

Archeologové Čeněk Chvojka a Ivan Borkovský: česko-ukrajinský příběh
2021-10-18 | Hlavní budova Akademie věd, Národní 3, Praha 1, 117 20, Česká republika

Kulturní dědictví spojené s královskými ženami vrcholného středověku ve střední Evropě
2021-10-19 10:00 - 17:00 | Katolická teologická fakulta Univerzity Karlovy, Thákurova 3, Praha 6, 16000, Česká republika
10:00 – 10:10 prof. PhDr. Vít Vlnas, Ph.D.: Úvod a přivítání
10:10 – 10:40 Dr. Zsombor Jékely Ph.D.: A Forgotten Relic and the Queen of Heaven in Medieval Pest – Observation about a Newly Discovered Fresco of the Inner City Parish Church of Pest
10:40 – 11:10 doc. PhDr. Michaela Ottová, Ph.D.: Anna mater Mariae – mateřský kult sv. Anny v lucemburských Čechách
11:10 – 11:40 Dr. hab. Romulad Kaczmarek: Księżna świdnicko-jaworska Agnieszka habsburska (†1392) i jej aktywność fundatorska. Kontekst śląski i polski
11:40 – 12:00 pauza – občerstvení
12:00 – 12:30 Mgr. et Mgr. Kornélia Kolářová Takácsová Th.D.et Ph.D.: Královské vdovy jako zakladatelky a mecenášky. Příklad Alžběty Polské, vdovy uherského krále Karla I. Roberta z Anjou
12:30 – 13:00 Ágoston Takács: Was the Dominican monastery on Hare (Margaret) Island in Budapest a double monastery?
13:00 – 14:30 pauza na oběd
14:30 – 15:00 prof. PhDr. Ing. Jan Royt. Ph.D.: Ikonografie královských manželských párů z rodu Přemyslovců a Lucemburků jako zakladatelů a objednavatelů
15:00 – 15:30 prof. PhDr. Ivan Gerát, Ph.D.: Modely ženských úloh v Liber depictus
15:30 – 16:00 doc. PhDr. Viktor Kubík, Ph.D.: Poznámky k významným objednavatelkám rukopisů v 1. polovině 14. století (Čechy, Itálie, Francie)
16:00 – 16:30 Mgr. Peter Megyeši, Ph.D.: Vízie sv. Brigity Švédskej a neskorogotická ikonografia Adorácie Krista na Slovensku
16:30 – 17:00 prof. PhDr. Vít Vlnas, Ph.D.: Závěr a občerstvení
Překlad zajištěn.
Kontakt: korneliatakacs@centrum.cz

Radical Religious Communities in Premodern Societies
2021-10-20 08:00 - 2021-10-22 17:00 | Husitské muzeum v Táboře, Žižkovo Náměstí 23, Tábor, 39001, Česká republika
Wednesday 20 October 2021
10.30 Introduction
11.00 Session I: Networking radicals
Marina Benedetti (Milano): Religious Books and Inquisitorial Trials: circulation of men, ideas and manuscripts
Reima Välimäki (Turku): Late medieval Waldensian communities in Pomerania: a social network analysis
Robert Novotný (Praha): Tábor and Its Allies
Discussion
12.45 Lunch break
14.30 Session II: Charismatic leadership
Frances Kneupper (Mississippi): The Social Status of Late Medieval German Prophets and their Readers (online)
Tamar Herzig (Tel Aviv): Female leadership in the Savonarolan movement (online)
Discussion
15.40 Coffee break
16.00 Session III: Post-revolutionary configurations

Phillip Haberkern (Boston): Legalizing Radical Reform: Law and Justice in the Wake of Theopolitical Revolultion (online)
Zdeněk Žalud – Zdeněk Vybíral (Tábor): Hussite Memory in Post-Hussite Tábor
Discussion
17.15 Tábor walking tour
Thursday 21 October 2021
9.30 Session IV: Opposing religious sectarianism
Luciano Micali (Praha): The struggle against Beghards and Lollardies in the works of Felix Hemmerlin (1388-1458)
Pavel Soukup (Praha): Hussite Factionalism seen from outside: Bohemian ‚sects‘ in the imagination and diplomatic strategy of Catholic churchmen
Discussion
10.40 Coffee break
11.00 Session V: Ideal and practice of radical community
Georg MODESTIN (Zürich): The Waldensians of Strasbourg: religious radicalism and social conformism (1400)
Michael VAN DUSSEN (Montreal): Wycliffite Views on Communal Fasting
Discussion
12.15 Lunch break
14.00
Stella Marega (Trieste): The Monastic Community as Model of Social „Perfectio“ in Joachim of Fiore
Delfi I. Nieto-Isabel (Barcelona/Harvard): Radical Poverty: Community Building and System Disruption within an Alternative Philo-Franciscan Religious Culture (online)
Discussion
15.10 Coffee break
15.30 Session V: Testing the borders of orthodoxy
Martin Pjecha (Praha) – Matthias Riedl (Budapest): Knowing the elect from the damned: Politics of discernment and segregation in the Hussites and the Radical Reformation
Yeliz Teber (Oxford): Muslim Heretics in Ottoman Europe during the fifteenth and sixteenth centuries
Pavlína Cermanová (Praha): Radical ‚Sects‘ in Hussitism: Conflict and negotiation between Hussite groups
Discussion
18.30 Banquet & Music performance in the Gothic hall of Tábor’s Old Town Hall
Friday 21 October 2021
10.00 Commemorative event on the occasion of 600th anniversary of the extermination of Picart radicals in Tábor-Klokoty, organized by the City fo Tábor and the Hussite Museum (optional)

Paper length: 25 minutes.
Time slots indicated in Central European Summer Time (UTC+2).

Petr Parléř mezi Anglií a kontinentem
2021-10-26 16:30 - 18:00 | Ústav dějin umění AV ČR, Husova 4, Praha, 11000, Česká republika
Centra jako Švábský Gmünd, Kolín nad Rýnem či Norimberk bývají uváděna jako místa možného působení či inspiračních zdrojů Petra Parléře. Přibližně od 40. let 20. století se mezi nimi začaly – zdaleka ne za všeobecného souhlasu – objevovat i lokality ve vzdálené Anglii. Překvapivě právě tam lze totiž rozpoznat celý soubor detailních řešení i obecnějších tvůrčích přístupů, z nichž některé se mohou jevit jako vůbec nejbližší předstupně Parléřova architektonického smýšlení. Znal Petr Parléř architekturu regionu West Country osobně, zprostředkovaně, či mu pro jeho tvorbu stačily podněty z domovského Švábska? Před zodpovězením této otázky je nicméně nezbytně nutné zaměřit se detailně i na další oblasti rozvinutého gotického stavitelství. Teprve v tomto kontextu se lze znovu tázat, zda byly anglické impulsy tak zásadní, a nebo se v této lokalitě setkáváme s jevy vlastně paralelními k vývoji v dalších evropských centrech.
Přednáška se koná v rámci cyklu Středověk v pohybu / Dialogy v přednáškové místnosti (sál č. 117) Ústavu dějin umění AV ČR, Husova 4, Praha 1, 1. patro. Příspěvky přednesou Štěpán Pavlíček (ÚDU FF UK) a Petr Macek (ÚDU FF UK).
Štěpán Pavlíček je studentem Ústavu pro dějiny umění na FF UK, kde se zabývá zejména architekturou 14. století. Na základě semestrálního pobytu na University of Bristol zpracoval bakalářskou práci na téma Petr Parléř a Anglie.
Petr Macek působí v Ústavu pro dějiny umění na FF UK a v Oddělení stavebně historických průzkumů na NPÚ. Zabývá se zejména barokní a gotickou architekturou. Aktuálně zpracovává rozsáhlé výzkumy nejstarší české architektury (Budeč, Vyšehrad, Stará Boleslav) a věnuje se dílu Petra Parléře. Podílel se na řadě významných publikací (Barokní architektura v Čechách, Umění v Krušnohoří mezi gotikou a renesancí, Nad slunce jasnější: Plzeňská madona a krásný sloh, ad.).

VII. ročník kastellologické konference k poctě prof. Tomáše Durdíka
2021-10-29 09:30 - 18:30 | Křivoklát, Křivoklát 47, Česká republika
PÁTEK 29. 10. 2021
9:30 Vzpomínková pobožnost v kapli státního hradu Křivoklát
10:15 – 10:45 Možnost návštěvy areálu Manského domu na Křivoklátě
10:50 – 11:10 Pauza na kávu, občerstvení v předsálí
11:15 Úvodní slovo
11:20 – 13:20 I. blok přednášek
Pavel Hlavenka: Letecká fotogrammetrie v archeologii a její využití při dokumentaci torzální architektury
Jiří Šindelář: Archeolaparoskopie – archeologický výzkum míst nepřístupných člověku
Miroslava Cejpová – Michal Rykl – Štěpánka Poučová: Kuchyně v č. p. 132 na Křivoklátě
Miroslava Cejpová – Pavel Hlavenka: Kuchyně v Huderce na Křivoklátě
Milan Sýkora: Hrad v Roudnici nad Labem
Lucie Kursová: Tvrze v Mirošovicích a Hrobčicích
Josef Hložek: Rekonstrukce stavební podoby manského domu na Křivoklátě
13:20 – 13:40 Pauza na kávu, občerstvení v předsálí
13:40 – 15:00 II. blok přednášek
Milan Procházka: Bihać – městský hrad, město a systém okolních opěrných bodů
Milan Procházka: Modernizace hradních areálů rodu Frankopanů od konce 15. století
Klára Hanáková – Josef Hložek – Kateřina Divišová: Hrad v Kraslicích
Petr Chotěbor – Veronika De Monte: Kamenické značky jako předmět a pomůcka průzkumu
Luboš Hobl: Současnost a budoucnost časopisu Castellologica bohemica
15:00 – 15:20 Pauza na kávu, občerstvení v předsálí
15:20 – 16:40 III. blok přednášek
František Záruba: Úvaha k počátku šlechtických hradů v Čechách
Zlata Gersdorfová: Janovice nad Úhlavou ve světle nedestruktivního průzkumu
Linda Foster: Nová poznatky k lokalizaci tvrze v areálu zámku v Červeném Poříčí
Pavel Jansa: Zaniklý hrad Bolkov. Jak se ničí v pohraničí
16:40 – 17:00 Pauza na kávu, občerstvení v předsálí
17:00 – 18:00 IV. blok přednášek
Zdeněk Procházka: Zaniklá vesnice Lučina – Grafenried
Pavel Bolina: Lštění, Zlenice a hrad u Čtyřkol ve vazbě na historické komunikace
Martin Pták – Rudolf Krajíc – Daniel Kovář – Jiří Šindelář: Archeologický výzkum Karlova Hrádku u Purkarce (okr. České Budějovice) v sezonách 2019 a 2021
18:00 Slovo závěrem

Nerostu moc?
2021-10-31 08:00 - 17:00 | Filozofická fakulta Univerzity Karlovy, nám. Jana Palacha 2, Praha 1, 116 38, Česká republika
Šesté mezioborové kolokvium CSS FF UK naváže ve dnech 25.–26. ledna 2022 na debatu „Hlína a kamení“ z roku 2020. Téma nadcházejícího setkání bude zaměřeno úžeji:
▰ NEROSTU MOC? ▰
Konec „dlouhého středověku“ či předmoderní doby je obvykle kladen do 18. století, časově se tedy shoduje s obdobím, jež těsně předcházelo takzvanému antropocénu – epoše, v níž se lidská činnost výrazně propisuje do geologické struktury Země. Proto jsou podoby geologické imaginace před antropocénem podstatnou medievistickou otázkou. Přestože většina středověkých kultur byla výrazně antropocentrická, dle J. J. Cohena nebyly nelidské části stvoření vnímány jen jako předměty určené člověku k výkladu a poučení. S ohledem na svou svébytnost, provázanost a samostatnou činnost nezávislou na člověku dokládaly třeba i míru, jíž se božství vymyká lidské imaginaci. Z neuchopitelné masy zemské hmoty si k diskusi vybíráme nerosty. Jejich povaha se zdá být vrcholně „neživá“ a stabilní, až téměř věčná a neměnná. Ve skutečnosti se však mocně hýbou, vznikají, zanikají, působí, konají – představují jinou časovost změny, jinou perspektivu bytí. Známa je středověká obliba lapidární katalogizace mocných úlomků i celých skal a hor, studována jsou exempla o neživých předmětech měnících směr i význam lidských životů, pozorujeme obrazy a sochy, v nichž jsou nerosty organizačním principem i základní výtvarnou složkou. Reflexe cyklické proměny živých těl v prach, kamení a hlínu jsou vlastní jak středověké, tak současné antropologii; Freudova psychoanalytická teorie zakládá na tíhnutí organického k neorganickému pud smrti… Tyto tradice, moderní i středověké, jsou pro připravovanou debatu inspirací.
Příklady anekdot, paradoxů a výzkumných otázek
▰ Isidor ze Sevilly definuje kámen jako to, co člověku brání v chůzi, co zakopávajícího zraňuje. Geologicky uvažující historik Kosmas považuje škobrtnutí o kámen za směšné a pokorně k němu přirovnává svůj rétorický výkon. Při psaní o minulosti si pak vypomáhá kruhem pohoří, události situuje na hory a vládnoucí muže usazuje na kamenný stolec. Ještě větší význam horninám a minerálům při ztvárnění dějin přikládali kronikáři mladší, jako třeba Bohuslav Balbín. Jak ve středověku působení nerostů měnilo lidské myšlení o záměrech, příbězích a dějinách? Kterými směry vedla neživá hmota interakci mezi etymologií a gramatikou, genezí a exegezí?
▰ Ve staročeské lyrice kámen ilustruje zranitelnost těla božího syna, ale zároveň je mu přisuzována léčivá moc i světelné a tepelné záření. Drahokam je rovněž činitelem schopným zadusit pekelný plamen a jeho přitažlivost je příkladem i vykonavatelem milosti, jež drží pohromadě svět. Jak se v anorganické sféře projevují emoce? Jak v ní fyzikálně i teologicky působí láska a jaké důsledky má atraktivita mezi živým a neživým?
▰ Augustin se vyznává z přesvědčení, že všechny věci mohou vypovídat o Bohu, pokud se jich na něj ptáme. Některé neživé předměty však odpovídají nečekaně. Přesvědčila se o tom liška, z jejíhož těla učinil neživou hmotu klesající džbán. V bajkách Leonarda da Vinci se kámen jednou touží skutálet k ostatním, ač si tím pohorší, jindy se vzpírá úderům, které z něj vykřesají jasný oheň. Jaké odpovědi dává anorganická hmota na otázky, jež nejsou položeny? V některých dějinných situacích nerosty nejsou ani tolik pro člověka, jako především samy pro sebe. Jak nás setkání s jejich lhostejností proměňuje?
▰ Mramorová lebka Jana Hasištejnského z Lobkovic zřejmě spočívá na mramorové nápodobě jeruzalémského čtverhranného kamene – „prostředku světa“, na němž si Jan kdysi dvě hodiny pospal. Naději na vzkříšení tu dává fyzický dotek neživé hmoty. S jiným doufáním jsou spojeny suiseki, s jiným Stonehenge či tajemství v Ka’bě. Václav Hájek z Libočan vypráví o nálezu obřích kostí, zachovalých snad z předpotopní doby, zázračné sochy pláčou, meteority snášejí energii z hvězd, římský cement svědčí o podivuhodných silách předků. Jak zachytit energii věcnosti, aniž by se zůstávalo jen u obrazů a textů?
Medievistické kolokvium bude jako obvykle otevřeno vědám přírodním i humanitním, globálním, lokálním, pozdně antickým i raně novověkým, badatelkám i badatelům začínajícím i vyzrálým. Náměty svých příspěvků zasílejte do 31. října 2021 na některou z následujících adres.
Kontakty:
vojta.bazant@gmail.com ▰ klarapetrikova8@gmail.com ▰ martin.sorm.martin@seznam.cz

20. zasedání k problematice sepulkrálních památek
2021-11-02 08:00 - 2021-11-03 17:00

Středověká opevnění českých měst
2021-11-03 14:00 - 15:00 | Centrum medievistických studií, Jilská 1, Praha 1, 11000, Česká republika

LXXXII. medievistický pátek
2021-11-05 14:00 - 16:00 | Filozofická fakulta Masarykovy univerzity, Arna Nováka 1, Brno, 60200

Církve a krize v průběhu staletí
2021-11-08 09:45 - 2021-11-09 17:00 | Akademické konferenční centrum, Husova 4a, Praha, 11000, Česká republika
pondělí 8. 11.
9.45–10.00 Zahájení
KRIZE A CÍRKEVNÍ INSTITUCE
10.00–11.20
Petr KUBÍN, Násilné prosazení klerického celibátu v českých zemích ve 12. století
Petr HONČ, Velké a malé krize doby pobělohorské. Kurie, nunciové a čeští preláti
Iveta COUFALOVÁ, Krize církve za hranicí. Konverze panovníka jako bezpečnostní riziko i jako naděje pro protistranu: August Silný a vzestup krušnohorského Mariascheinu coby místa konverze diskuse
11.20–11.35 – přestávka
11.35–12.30
Marek ŠMÍD, Svatý stolec v době světových válek 20. století. Pokus o komparaci postoje Benedikta XV. a Pia XII. Eva VYBÍRALOVÁ, Mimořádné papežské fakulty. Reakce katolické církve na situaci hrozícího pronásledování v 1. polovině 20. století
diskuse
12.30–13.15 – přestávka
13.15–14.10
Zdeněk R. NEŠPOR, Krizový management, aneb první dekády řízení Církve československé (husitské)
Markéta DOLEŽALOVÁ, Apoštolát III. řádu sv. Františka, reakce na sociální problémy nastolené velkou hospodářskou krizí ve 30. letech 20. století
diskuse
14.10–15.05
Martin JINDRA, Zrod Pracovní skupiny umělců Církve českomoravské v kontextu kritického období protektorátu
Miroslav KUNŠTÁT, Válečný „pražský model“ německého teologického učiliště pro střední, východní a jihovýchodní Evropu a jeho transformace po roce 1945
diskuse
15.05–15.20 – přestávka
15.20–16.15
Peter BORZA, Reakcie biskupov, kňazov a veriacich Gréckokatolíckej cirkvi v Československu na rozhodnutie tzv. Prešovského soboru a násilnú pravoslavizáciu
Stanislava VODIČKOVÁ, Sekretariát řeholních společností – milník v dějinách řeholního života v komunistickém Československu
diskuse
úterý 9. 11.
KRIZE A NÁBOŽENSKÉ IDEJE, REFORMY, MYŠLENÍ
9.45–10.40
Martin ŠENK, Proměna úlohy biskupa a biskupského ideálu v době stěhování národů
Václav DRŠKA, Mezi gens a regnum. Církev a její role na pomezí krize tradiční společnosti a vznikem raně středověkého státu
diskuse
10.40–10.55 – přestávka
10.55–12.15
Martin DEKARLI, Kristův zákon a predestinace. Jan Hus († 1415) jako architekt české cesty řešení pozdně středověké krize církve
David RADEK, Krize církve nebo víry? Slezská církev na sklonku středověku a v počátcích novověku
Petr VOREL, Církevní reforma bez účasti představitelů církve. Augšpurský Interim z roku 1548 jako mocenský nástroj císaře Karla V.
diskuse
12.15–13.00 – přestávka
13.00–13.55
Tomáš ČERNUŠÁK, „Le cagioni de’ presenti e passati tumulti dell’Imperio …“ Krize v římsko-německé říši v reflexi papežství dvacátých let 17. století Radmila PRCHAL PAVLÍČKOVÁ, Krize, nouze svědomí a knihy o stálosti a konverzi v těsně pobělohorském období
diskuse
13.55–15.15
Michal SKLENÁŘ – Radek MARTINEK, Privilegii proti krizi. Kontexty ustavení nového vizuálního kódu západní církve v piánské epoše
Hana STOKLASOVÁ, Reakce katolické církve na krizi přechodových rituálů v době modernizace a sekularizace společnosti (1850–1918)
Michaela LENČÉŠOVÁ, Blondelizmus ako palingenetický projekt „totálneho katolicizmu“ Štefana Polakoviča
diskuse
15.15–15.30 – přestávka
15.30–17.00
Peter MORÉE, Reakce českých evangelíků na počátky holocaustu v české společnosti 1938–1941
Tomáš PETRÁČEK, Modernistická nebo antimodernistická krize? K ambivalenci užívání pojmu krize v církevních dějinách
diskuse
Jaroslav ŠEBEK, Závěrečné shrnutí
závěrečná diskuse

Hidden Beneath the Surface Archaeological Areas of Europe
2021-11-11 - 2021-11-12 | Pražský hrad, Nejvyšší purkrabství, Jiřská 7, Praha 1, 100 00
Konference věnovaná studiu, významu a trvalé udržitelnosti archeologických areálů.

Conflict after Compromise: Regulating Tensions in Multi-Confessional Societies in the Fifteenth Century
2021-11-11 08:00 - 2021-11-12 17:00 | Centrum medievistických studií, Jilská 1, Praha 1, 11000, Česká republika

The Basel Qur'an
2021-11-11 18:00 - 20:00 | Filozofická fakulta Univerzity Karlovy, nám. Jana Palacha 2, Praha 1, 116 38, Česká republika

17. listopad 1421 v Brně - Workshop o souvislostech 2. křížové výpravy proti husitům
2021-11-17 09:00 - 16:00 | Historický ústav Filozofické fakulty Masarykovy univerzity, Arne Nováka 1, Brno, 60200, Česká republika

LXXXIII. medievistický pátek
2021-11-19 14:00 - 17:00 | Filozofická fakulta Masarykovy univerzity, Arna Nováka 1, Brno, 60200
Vážené dámy a pánové,
milé kolegyně a kolegové!
Dovolujeme si Vás pozvat na 83. brněnský medievistický pátek, který se bude konat 19. listopadu 2021. Julio Escalona (Centro de Ciencias Humanas y Sociales) promluví na téma utváření a proměň moci na raně středověkém Iberském poloostrově. Bližší informace naleznete v zaslané pozvánce.
Na setkání s Vámi se těší Petr Elbel, Lukáš Reitinger, David Kalhous a Martin Zezulka
