Denní medievista

Theologies of Revolution: Medieval to Modern Europe
2019-05-20 09:00 - 2019-05-21 17:00 (Europe/Prague) | Akademické konferenční centrum, Husova 4a, Praha, 11000, Česká republika
20th May 2019
9:30 – Introductory comments
10:00-12:00 – Panel 1

Rik Sowden (University of Birmingham): Religion and rebellion in Nottingham during the British Civil wars
Márton Zászkaliczky (Hungarian Academy of Sciences, Institute for Literary Studies, Budapest): Calvinist Political Theology in the Bocskai Rebellion (1604-1606)
Emad Afkham (University of Alberta): Popular Resistance beyond the Religious Affiliations

12:00-13:00 – Lunch
13:00-14:20 – Panel 2

Behrang Pourhosseini (University Paris 8): From Christian Victimary Politics to Shi’ite Messianism : A Debate around the Iranian Revolution
Giacomo Maria Arrigo (KU Leuwen/University of Calabria): Gnosticism and Revolution: Towards an Explanatory Pattern

14:20-14:40 – Coffee break
14:40-16:00 – Panel 3

Anastasia Papushina (CEU, Budapest): Martyrs and heroes: revisiting religious patterns in revolutionary times
Daniel García Augusto Porras (Universitat Ramon Llull (Barcelona)/Universidad Pontificia Comillas ): Revolution as political religion in Russia: Dostoevsky’s Grand Inquisitor and its interpreters in Russian religious thought

16:00-16:20 – Coffee break
16:30-18:00 – Keynote 1

Matthias Riedl (CEU, Budapest): Apocalyptic Platonism: The Thought of Thomas Müntzer

21st May 2019
10:00-11:20 – Panel 4

Mathias Sonnleithner (MLU, Halle-Wittenberg) : Robespierre’s Belief to Be God’s Chosen – A Key Element of the Political Theology of the Terror
Amirpash Tavakkoli (EHESS, Paris) : French revolution, a Christian reading

11:20-11:50 – coffee break
11:50-13:10 – Panel 5

Sam Gilchrist Hall (Károli Gáspár University of the Reformed Church in Hungary, Budapest): Müntzer, Shakespeare, Bloch: Theologians of Revolution?
Luke Collison (Kingston University London): Hobbes and ‘Religion’ on the Threshold of Modernity

13:10-14:30 – Lunch
14:30-16:30 – Panel 6

Pavlína Cermanová (CMS, Prague): The Theology of Hussite Innocence
Martin Pjecha (CEU, Budapest/CEFRES, Prague): Political Theology of the Taborite revolution (1419/1420)
Benjamin Heidenreich (University of Würzburg): Huldrich Zwingli´s influence on the “Peasants´ War” of 1525

16:30-16:50 – Coffee break
17:30-19:00 – Keynote 2

Phillip Haberkern (Boston University): When did Christians Become Revolutionary? A Reflection on Hannah Arendt
FF UK, salle 104 (náměstí Jana Palacha 2, Prague 1)

19:00 – Closing remarks

Pohřební rituály v raně středověkém Polsku
2019-05-21 16:30 - 18:00 | Ústav pro acheologii FF UK, Celetná 20, Praha 1, Česká republika
Přednáší dr. Magdalena Przysiężna-Pizarska (Uniwersytet Opolski) v knihovně Ústavu pro archeologii FF UK.

Die Litauer – das letzte heidnische Volk Europas? Die facettenreiche Bekehrung und Christianisierung Litauens
2019-05-22 08:00 - 2019-05-23 17:00 | Filozofická fakulta Masarykovy univerzity, Arna Nováka 1, Brno, 60200

Living the Lady Rule: English Anchoritic Guides for Female Recluses
2019-05-22 15:50 - 17:20 | Filozofická fakulta Univerzity Karlovy, nám. Jana Palacha 2, Praha 1, 116 38, Česká republika

Na peryferiach świata hanzeatyckiego Puck – Archeologia małego miasta na Pomorzu Gdańskim
2019-05-27 14:30 - 17:00 | Národní památkový ústav – Generální ředitelství, Liliová 219/5, Praha 1, 11000, Česká republika
Přednáší dr Michał Starski (Instytut Archeologii Uniwersytetu Warszawskiego). Tématem přednášky bude prezentace nových publikací polského archeologa věnovaných středověkým dějinám Pomořanska.

Enclosed and wrapped about with dust’: Latin and English in the material history of the Bible in England, 1200-1553
2019-05-30 18:00 - 19:30 | Ústav řeckých a latinských studií FF UK, Celetná 20, Praha 1, Česká republika
Dr. Eyal Poleg (Queen Mary University of London)
Room 147
The 350 years between the mass-produced Bibles of the early thirteenth century and the reign of the child-king Edward VI saw major transformations to Church and book culture. The Reformation and the introduction of moveable type print have altered the nature of Bibles, their texts, and the way they have been put to use. Print and Reformation are often seen as watersheds in the history of the Bible. However, the materiality of biblical manuscripts and early prints — their layout, addenda, size and readers annotations — presents a more complex picture. This lecture will trace the long history of Latin in English Bibles. It will reveal a unique merging of linguistic sphere in late medieval England, one that does not easily fit within the link between English Scriptures and Lollard heresy. It will also trace the perseverance of Latin in the reigns of Henry VIII and Edward VI, demonstrating a hesitant and uncertain course of change, encoded in medieval and early modern English Bibles.

Knižní kultura české reformace
2019-06-05 08:00 - 2019-06-07 17:00 | Zámecký pivovar Litomyšl, Jiráskova 133, Litomyšl, 57001, Czech Republic

Guillaume de Machaut na dvoře Jana Lucemburského. Literární a výtvarné zobrazování v historickém kontextu
2019-06-05 09:30 - 13:00 | Masarykův ústav, Gabčíkova 10, Praha 8, Česká republika
9:30 Zahájení
9:45 – 10:10 Zobrazení autora. Iluminované rukopisy s dílem Guillauma de Machaut v uměleckohistorickém kontextu Lenka Panušková
10:10-10:40 Diskuze
10:40 – 11:10 Perspektiva mecenáše a kontext dvora: historický přístup k dílu Guillauma de Machaut Jana Fantysová Matějková
11:15-11:45 Diskuze
11:45-12:10 Veršovaná skladba Minne und Gesellschaft: základní informace Václav Bok
12:10-12:40 Diskuse
12:40-13:00 Závěr
Oběd
Místo: Masarykův ústav a Archiv AV ČR Gabčíkova 2362/10, 182 00 Praha 8; Velká zasedací místnost B -110

Putování za předky
2019-06-08 09:00 - 16:00 | Státní oblastní archiv v Zámrsku, Zámrsk 1, Zámrsk, 56543, Česká republika

University Professors in (Central) Europe from the Late Middle Ages to the Early Modern Period (15th-18th Century)
2019-06-10 10:10 - 2019-06-11 17:00 | Karolinum – Univerzita Karlova, Ovocný trh 560/5, Praha 1, Česká republika
Detailní program najdete zde.

Notre-Dame de Paris, věčná katedrála
2019-06-13 18:30 - 20:30 | Francouzský institut v Praze, Štěpánská 644/35, Praha 1, 11000, Česká republika
Chcete vědět, jak to bylo je a bude s chrámem Matky boží v Paříži? Přijďte 13. června od 18.30 na naši přednášku a kulatý stůl. Promluví mimo jiné historička specializující se na středověk – Claude Gauvard.

18h30: Úvodní projev pana Rolanda Galharagua, velvyslance Francie v České republice
18h40 – 19h20: Notre-Dame de Paris, věčná katedrála – přednáška Claude Gauvard, historičky specializující se na středověk a emeritní profesorky na Université Paris Panthéon Sorbonne
19h20 – 20h30: Rekonstrukce Notre-Dame de Paris: proč, jak?
Kulatý stůl s hosty (včetně Claude Gauvard) a moderátorem, následují otázky publika (30 minut):
Petr Chotěbor, architekt, člen Odboru památkové péče Kanceláře prezidenta republiky se specializací na Pražský hrad
Naděžda Goryczková, ředitelka Národního památkového ústavu
Richard Biegel, ředitel Ústavu pro dějiny umění na FF UK
Claude Gauvard, historička se specializací na středověk, emeritní profesorka na Université Paris Panthéon Sorbonne
Ivan Foletti, expert v oblasti středověkého umění a architektury, Masarykova univerzita

Vstup je volný v rámci kapacity sálu, doporučujeme rezervaci.
Simultánní tlumočení z francouzštiny zajištěno.

Poznávat a chránit! K technologickým průzkumům nástěnných maleb v Menší věži hradu Karlštejna
2019-06-18 16:00 - 17:00 | Ústav dějin umění AV ČR, Husova 4, Praha, 11000, Česká republika

Aktuální témata archeologie středověku a novověku ve Slezsku
2019-06-20 15:00 - 17:00 | Ústav pro acheologii FF UK, Celetná 20, Praha 1, Česká republika
Přednášku v rámci 104. kulatého stolu pronese Prof. Dr. hab. Jerzy Piekalski (Uniwersytet Wrocławski).

LXXV. medievistický pátek
2019-06-21 14:00 - 16:00 | Filozofická fakulta Masarykovy univerzity, Arna Nováka 1, Brno, 60200

XXVII. Letní škola klasických studií
2019-06-29 08:00 - 2019-07-03 17:00 | Církevní gymnázium v Kutné Hoře, Jiřího z Poděbrad 288, Kutná Hora, Česká republika
Jednou z daností, s nimiž se civilizace od počátků vyrovnává, je zakotvení lidské společnosti v přírodních podmínkách. Ty utvářely evropskou kulturu a společnost a staly se významným zdrojem zdroj inspirace pro literaturu, výtvarná umění a pro nauky od lékařství až po věštectví. Neméně důležité bylo, že představovaly pramen bohatství, ale zároveň i původ hrozeb, které mohly i zničit celé státy. Všechny tyto aspekty se během celých dějin promítaly i do fungování evropských států a jejich nazírání současníky i dnešními badateli. Prezentaci této problematiky považujeme za cenný příspěvek k diskusi o roli státu v evropských dějinách. Program Letní školy naleznete zde, anotace přednášek zde a leták zde.
Konferenční poplatek zahrnuje účast na vědeckém programu konference, organizaci LŠ a drobné občerstvení během přestávek.

CfP: Josef Cibulka (1886-1968): kněz, pedagog a historik umění ve 20. století
2019-06-30 08:00 - 17:00 | Akademické konferenční centrum, Husova 4a, Praha, 11000, Česká republika
Termín: Od 03. 12. 2019 do 04. 12. 2019
Místo konání: Akademické konferenční centrum, Husova 4a, Praha 1

V roce 2018 uplynulo 50 let od úmrtí významného historika umění, profesora křesťanské archeologie a dějin církevního umění Josefa Cibulky (1886–1968). Rozsáhlé aktivity rozvíjel jak v době monarchie a republikánského demokratického řádu, tak v období nacistické okupace a komunistického režimu. Cílem konference je analyzovat život a odbornou činnost kněze, který zastával řadu vlivných funkcí na poli mezinárodním, domácím i církevním. Josef Cibulka aspiroval na místo v elitě české a evropské vědecké scény i diecézního duchovenstva římskokatolické církve, během své kariéry tak byl nutně konfrontován s politickými souvislostmi své činnosti.
Konference zahrnuje dva hlavní tematické rámce – dějiny umění a historii, V uměnovědném rámci jsou vítány příspěvky týkající se odborných aktivit Josefa Cibulky, jeho přínosu a představení současného stavu bádání ve vztahu k předcházejícímu výzkumu. V historickém rámci jsou vítány příspěvky týkající se biografického výzkumu Josefa Cibulky a jeho působení v církevních, kulturních, vědeckých a akademických institucích převážně v podmínkách nesvobodných režimů.
Délka příspěvku je stanovena na 20 minut, délka diskusního příspěvku či prezentace vlastního projektu týkajícího se Josefa Cibulky na 10 minut.
Přihlášky a dotazy
Formulář přihlášky s návrhem příspěvku a jeho abstraktem do 500 slov je možné zaslat Michalu Sklenářovi do 30. června 2019 na e-mail michal.sklenar@ustrcr.cz
Přihláška na konferenci Josef Cibulka

Přípravný výbor konference si vyhrazuje právo na výběr příspěvků, o přijetí nebo nepřijetí budete informování do 31. července 2019. S dotazy ohledně organizace konference se prosím obracejte na Kristinu Uhlíkovou, uhlikova@udu.cas.cz.
Publikace
Z konference plánujeme vydat publikaci složenou z upravených příspěvků. Pokyny pro zpracování textu budou rozeslány zároveň se sdělením o přijetí příspěvku. Termín pro odevzdání rukopisů je stanoven na 30. ledna 2020. Texty jsou určeny pro standardní recenzní řízení.
Organizační tým
PhDr. ThLic. Michal Sklenář, Ph.D. et Ph.D., (ÚSTR, michal.sklenar@ustrcr.cz)
Mgr. Kristina Uhlíková, Ph.D., (ÚDU AV ČR, uhlikova@udu.cas.cz)
PhDr. Markéta Jarošová, Ph.D., (ÚDKU KTF UK, marketa.jarosova@ktf.cuni.cz)

XXIX. Letní filosofická škola - Víra, věda, kultura
2019-07-05 08:00 - 2019-07-15 17:00 | Farnosti Velké Losiny, Bukovická 58, Velké Losiny, 788 15, Česká republika
pátek 5. července garant: Pavel Floss
Pavel Floss: Úvodní slovo
Karel Floss: Víra a vyznání v pojetí W. C. Smithe
Eduard Fiedler: Trinitární styl Ježíše Krista: nové usouvztažnění víry, vědy a kultury podle Christopha Theobalda
Daniel Heider: Suárez’s Theory of Beatific Vision against the Background of His Philosophical Psychology
Heinrich Beck (zastoupen Bernhardem Stallou): West-Eastern Cultural Polarity
sobota 6. července garant: Pavel Floss
Elisabeth Blum: What Is Fundamentalism? Reductionism in Ethics, Religion, and Politics
Paul Richard Blum: Teleology in Pierre Teilhard de Chardin and Michael Polanyi
Václav Němec: Myšlení jako překračování myšleného k nemyšlenému a víra jako předpoklad myšlení
Ondřej Sikora: Rozum, víra a zjevení u Kanta
Václav Hampel: Sofiologie Vladimíra Solovjova jako završení soborného přístupu v ruské filosofii a její význam
a aktuálnost
neděle 7. července garanti: Pavel Floss a Otakar Bureš
Aleš Prázný: K Jaspersovu pojetí Evropy
Rick Feinberg: Anthropological Approaches to Understanding Religion
Evžen Stehura: Religio licita: Impérium, státní náboženství a římský lid
Jiří Michalík: Věda a víra od Melanchtona po Keplera
Petr Rohel: Vztah filosofie a víry v aktivitách Karla Flosse v ekumenickém semináři v Jirchářích
pondělí 8. července garant: Otakar Bureš
Michael Hauser: Tři fáze ideje komunismu po roce 1989 (Derrida, Badiou, Bloch)
Jiří Silný: Víra, ideologie, fanatismus
Tereza Matějčková: Až na věčnost? Ale kdepak. Filosofie rodiny v post-metafyzické době
Tomáš Daněk: Eko-apokalypsa či bioráj? Nikoli. Schizofrenie! O rozervané duši současného environmentalismu
úterý 9. července garant: Otakar Bureš
Pavel Barša, Zora Hesová (dvojblok): Sekularizace jako „de-kulturace“ víry
Marek Čejka: Křesťanství a násilí na Blízkém východě
Panelová diskuse přednášejících bloku sociální a politické filosofie
středa 10. července garanti: Eliška Sokolová a Otakar Bureš
Olga Čadajeva: Ideje kosmismu v ruské kultuře
Vladimír Kokolia: Sekta Gr2 na AVU
Marek Petrů: Experimentální hermeneutika: mezi uměním a vědou
Patrik Pelikán: John Cage – neurčenost
Jakub Hromada: Oikos a identitární dialog v současném kolumbijském románu
čtvrtek 11. července garanti: Jan Makovský a Kateřina Lochmanová
Petr Dvořák: Logika jako teologie
Peter Zamarovský: Bůh a epistemologie matematiky
Libor Koudela: René Guénon a metafyzické základy infinitezimálního počtu
pátek 12. července garanti: Jan Makovský a Kateřina Lochmanová
Jan Herůfek: Reuchlinovo a Pikovo pojetí křesťanské kabaly
Marie Větrovcová: Bytí, jev a existence ve vztahu vědy a víry
Josef Moural: Ontologie kultury
sobota 13. července garant: Jiří Motl
Radek Chlup (trojblok): Politické mýty
neděle 14. července garant: Jiří Motl
Kristina Březinová: Komunitní narcismus – jeho přínosy a rizika ve spirituálních a náboženských společenstvích
Jan Kapusta: Věda a spirituální milieu
Matěj Linhart: Úděl člověka v džinismu
Doprovodný program
Mindfulness workshop (meditační techniky) s Lenkou Krejčovou (6. – 14. 7.)
Prezentace malířů (10. 7.): Doris Windlin a skupina Experiment 2; Michal Rapant: Zrcadlo
Promítání komeniologických projektů Pavla Flosse: Lux lucet in tenebris a Mysterium naturae
Po řeckých (nejen) filosofických stopách s Otakarem Burešem

The 23rd Colloquium of the International Reynard Society/Le XXIIIème colloque de la Société Internationale Renardienne
2019-07-11 13:30 - 2019-07-13 17:00 | Filozofická fakulta Univerzity Karlovy, nám. Jana Palacha 2, Praha 1, 116 38, Česká republika
Program a další detaily najdete na webu konference.

CfP: Visualizing the Other in the Late Medieval and Early Modern Art (1300–1550)
2019-07-20 08:00 - 17:00 | Filozofická fakulta Ostravská univerzita, Reální 3, Ostrava, Moravskoslezský
The University of Ostrava and the Vivarium – Centre for Research of the Medieval Society and Culture invites art historians, historians, philosophers and cultural anthropologists to participate in the international conference Visualizing the Other in the Late Medieval and Early Modern Art (1300–1550). As Medieval Europe was ethnically and religiously diverse, we seek papers exploring the artistic, architectural, and linguistic evidence for the social, cultural, and political integration of ethnically and religiously diverse communities.
The aim of the meeting is to stimulate an academic dialogue on the perception and expression of otherness / other in the late Middle Ages and Early Modern Europe, considering its social, religious and ethnic diversity, interactions, coexistence, but also delimitation as means of self-definition and -protection.
Nevertheless, the late medieval visualization of the other works with usual stereotypes and cultural images when “the other” is understood as potentially dangerous, transgressing norms and order, and thus negative. Yet, the dialogue between them, and us between inclusion and exclusion reveals important relations in the structure of late medieval society.
The perception of the other in medieval art, mentality and culture needs to be discussed and treated as a dynamic intellectual and socio-cultural process (“the process of othering”) in a multi- disciplinary format ranging from texts and image-text schemes to images and fine arts. The following questions can be discussed:
On which occasion was “the other” presented as a positive enrichment, was diversity understood as God’s inscrutable, but no doubt wise creation? On which occasion was it understood as potentially dangerous, transgressing norms and order, and thus as negative power? How the late medieval visualization of “the other” worked? How the stereotypes of the good as beauty vs. evil as ugly monstrosity and deformity, e.g. depictions of members of “other” religious communities (Roman Catholic Christians vs. reformers, Jews, Muslims), women, and people “on the edge” has been produced and used?
KEY TOPICS MIGHT INCLUDE:
~~ Visualizing the religious otherness (visual and textual sources)
~~ Ethnic, regional and racial diversity and its reception in visual culture
~~ Gender and sexuality as distancing strategies
~~ Monstrosity and deformity as a visual expression of otherness
~~ Evidence of social transgressions, breaking norms and rules
~~ Medieval theory of perception of the other
~~ Otherness in profane visual culture and marginal iconography
~~ Animals used as exempla for sin, transgression and malevolent behaviour
~~ Exotic, oriental, and other distant places as a source of otherness
~~ The other understanding of the world: natural sciences and metaphysics
~~ The other in Latin world as participants of prosperity
~~ Conversion and consequences in the science and culture of Central European Christians
The conference will take place from the 14th to 16th November 2019 at Ostrava University, Czech Republic.
We welcome submissions for 20-minute oral presentations. Please, send your proposed title and an abstract of 300 words of maximum length with your name, contact and institution details to Daniela Rywiková (daniela.rywikova@osu.cz) by 20th July 2019.
ORGANIZERS:
Prof. Waldemar Deluga (University of Ostrava)
Dr Jan Dienstbier (Czech Academy of Science)
Dr Teresa Pac (University of Central Oklahoma)
Dr Daniela Rywiková (University of Ostrava)
Dr Maria Theisen (Austrian Academy of Science)

Letní škola numismatiky
2019-08-23 13:00 - 2019-08-25 14:30 | Katedra historie Filozofické fakulty University Palackého, Na Hradě 5, Olomouc, 771 80

CARMEN Annual Meeting
2019-09-04 10:00 - 2019-09-05 17:00 | Filozofická fakulta Univerzity Karlovy, nám. Jana Palacha 2, Praha 1, 116 38, Česká republika
Wednesday 4 September
10.00 –11.00 Registration
11.00 –11.30 Welcome and introductions

Doc. PhDr. Michal Pullmann, Ph.D., the Dean oft he Faculty of Arts, Charles University (t.b.c)
Prof. PhDr. Ivan Šedivý, CSc., the Director of the Department of Czech History, Faculty of Arts, Charles University (t.b.c.)
Introducing CARMEN – The Worldwide Medieval Network, Prof. Catherine Clarke

11.30–11.45 Award ceremony project prize
11.45–12.45 Keynote lecture

Pavel Soukup(Center for Medieval Studies, Prague) “The Hussites as a Community in the Late Medieval Church”
Discussion

12.45–14.00 Lunch (at participant’s own expense)
14.00–15.30 Medieval research in the Czech Republic, Presentation of medievalist departments in the Czech Republic
15.30–16.00 Coffee/tea
16.00 –17.00 Workshops for prospective projects, I

CARMEN prize special commendation:Black Death Digital Archive (Joris Roosen)
Magisti Joannis Hus Opera omnia (Petra Mutlová)
From Performativity to Institutionalization: Handling Conflict in the LateMiddle Ages (Pavel Soukup)

17.00 –18.00:Workshops for prospective projects, II

Cultures of Europe’s Historic Routes: Call for Potential COST-Action participants (Marianne O’Doherty/ Anthony Bale)
Archiregnum Hungaricum of the Angevins (14th c.) (ValentinaŠoštarić)
Revitalize the Saxon Monuments from Transylvania. A proposal (Ioan-Cosmin Ignat)

18.00 – 19.30: Guided Tour of the city center
20.00:Dinner
Thursday 5 September
9.15 –10.00:CARMEN Executive Meeting (open to all delegates); News, elections, and business, including announcement of the new Annual Project Prize
10.00 –11.00 Workshops for prospective projects, III

Networking among Noble Families: Cases from the Japanese Medieval Experience (Rieko Kamei-Dyche & Andrew Kamei-Dyche)
MECERN – The Medieval Central European Research Network (Nada Zecevic)

11.00 –11.30 Coffee / tea and preparation for Forum
11.30 – 13.00:Forum (former Market Place)
13.00 –14.30:Lunch (at participant’s own expense)
14.30 –15.30 Workshops for prospective projects, IV

Make your digital research more sustainable and visible: Data Sharingand Data Management Techniques & Tools for Digital Medievalists(Ulrike Wuttke)
Visions of community – Late Medieval Central Europe (KaterinaHornickova/ Christina Lutter)

15.30 –16.30:CARMEN BoardMeeting (closed session)
16.30–17.00:Coffee / tea
17.00 –17.30 Closing words and thanks
17.30–18.30 Excursion to the Carolinum (Dr. Herglová)
19.30: Dinner
Friday 6 September
Excursions:
9.00 guided tour around Prague Castle (limit 25 persons, no additional costs)
15:05 and 15.30, guided tour of Karlštejn Castle (English, two groups à 16 people). Paid by participants either cash or by card, 750 CZK , i.e. 30 EUR. The list to sign for each ofthe excursions will be available at the registration.
Weekend September 7-8 the XV. Summer School of medieval studies takes place at the Sázava Benedictine monastery (in Czech). The participants are invited to visit theschool and the monastery

XV. letní škola medievistických studií
2019-09-06 18:00 - 2019-09-08 17:00 | Klášter Sázava, Zámecká 72, Sázava, 28506, Česká republika
Milé kolegyně, milí kolegové,
srdečně vás zveme na XV. letní školu medievistických studií, která se uskuteční 6.–8. září 2019 v klášteře Sázava. Páteční slavnostní přednášku prosloví Lenka Bobková, sobotní dopolední přednáškový blok, jakož i odpolední souběžné semináře se budou týkat tématu (Ne)smrtelnosti.
V neděli dopoledne proběhne doktorandská posterová sekce. Postery jsou v humanitních oblastech zatím méně známou formou prezentace, proto vám s jejich přípravou (jak po obsahové, tak po technické stránce) rádi pomůžeme. Postery mohou prezentovat buď výsledky diplomové práce, nebo projekty disertací či jejich dílčí výsledky. Návody na přípravu posterů naleznete v příslušné záložce.
Po posterové sekci budou následovat tři souběžné praktické semináře.
Vedle odborného programu nabídne letní škola i bohatou kulturní a společenskou náplň, k dispozici budou nejnovější publikace CMS a nová kolekce triček!
Zájemce o účast na letní škole prosíme o registraci ve formuláři.
Ubytování a polopenze je pro doktorandy zdarma. Organizační detaily obdrží registrovaní účastníci mailem, podrobnější program rozešleme na počátku srpna.

Kostel sv. Apolináře v Praze a jeho nástěnné malby
2019-09-11 17:00 - 19:00 | Kostel sv. Apolináře, Kostel sv. Apolináře, Praha 2, Česká republika

Naturalisation and Legitimation of Power (1300-1800). An Attempt of Comparative History
2019-09-15 08:00 - 17:00
To function efficiently, any power and domination has to prove its legitimacy, and the best way to do that is to prove its obviousness. Most modern research dedicated to the analysis of mechanisms of power seeks to show, to various extents, the necessary participation in them of the dominated classes and groups of people. They latter tolerate domination up to a certain point, and even sometimes participate to its conservation and reproduction. What are the mechanisms that permit such a situation? In practice, manipulation by dominant classes and groups, and the adhesion of the dominated rely on processes which are difficult to analyse precisely because they are rooted in psychology and the symbolic, and, therefore, in something inscrutable. Pierre Bourdieu, for example, argued that the main characteristic of symbolic power is its reliance on a particular kind of duplicity, on the fact that it is known and recognised because unknown and unconscious. Its strength and the adhesion to it rely on the feeling of its naturalness and unchangeability. In order to work, a socio-political order does best to avoid recalling the struggles and the negotiations between different forces which preceded its
establishment. Instead it has a clear interest in showing (and not demonstrating) the easiness, the self-evidence of its imposition. In other words, any power has an interest in naturalising its existence. Like symbolic power, naturalness articulates a given effect visible to everybody and the mechanism (naturalisation) which produces it but is hidden and unconscious. Today the naturalisation, the ‘essentialisation’ of human and social relations passes through a misuse of life sciences (sometimes described as ‘scientistic’), but even more the advent of technical-scientific discourses, one can observe that this way to explain the sociopolitical is used in various different periods and places all around the world.
It would be impossible to point out precisely the original moment, that gave birth to the concept of ‘naturalness.’ The concept is rooted in the long-term history of human thought,
made up of continuums, disruptions, burials, and renewals. That said, the use of ‘naturalness’ was constant during the Late Middle Ages and the Early Modern Times (1300-1800). The concept possesses several specificities due notably to the emergence and the shaping of the European dynastic states, their institutions, their socioeconomic systems, and their ruling technics (e.g. military organisation, permanent taxation systems). During this period, the very modalities of use of ‘naturalness’ changed. From abstract reflection limited to ecclesiastical circles, ‘naturalness’ was subsequently used to support discourses and practices of government and policymaking. These participated in the emergence
of politics as an independent ‘field’ in a society which had until then been shaped by the ‘institution englobante’ (Le Goff) of the church of the Middle Ages. From the thirteenth century, scholastic reflexion and (re)formulation of the concept of ‘nature’ (from which naturalness proceeds) fostered a ‘naturalised’ conception of powers, notably by use of ancient theoretical writings on nature and politics (Aristotelian, Augustinian, Ciceronian), as well as their dissemination (in Latin and even more in vernacular) to European princes and at their courts. If the Aristotelian approach saw the ‘naturalness’ of political communities as the source of some forms of democracy, it also made possible to justify some processes of coercion and domination, especially when it was associated with complementary interpretations of the concept (Augustinian: institutions palliate the disorder created by the Fall,
that is to say the natural state of humankind; Ciceronian: human beings naturally refuse to form political communities; they have to be forced to do so by the use of reason and rhetoric). Since the seventeenth century, the opposition nature/social organisation revivified by the invention of the natural state of human society which leads to the necessity of social organisation (Hobbes, Locke), and, afterwards, to the denunciation of domination as an artificial mean (Rousseau). This reflexion on naturalness explicitly recalled the bond between human kind and nature. Sometimes hastily imagined to be in opposition to culture, nature is not a raw and timeless entity. Understanding the uses of naturalness will therefore allow us to improve our perception of the dualism between nature and culture the better to question its hegemony in our understanding of the social world. It will ultimately help to sharpen our understanding of the ontologies and cosmologies of the medieval societies which were, as many non-occidental societies are today, deeply different from our models even though they contributed to shape them. Wishing to overcome the gap between a Middle Ages imagined as fervently devoted to rituals and symbols and a modern period/modernity supposed to mark the advent of Realpolitik after 1648, our ambition is to restore continuities often denied by excessively teleological approach to the history of power and politics, without underestimating the existence of genuine ruptures. Even if historians consider a discrete period, they are nonetheless soon obliged to face a multiplicity of forms and uses of the concept of ‘naturalness’. Only a comparative and interdisciplinary study of this phenomenon seems to be able to identify it. Nonetheless, an approach of this kind has yet to be attempted.
The aim of these two joint-workshops (at the University of Luxembourg, 28–29 November 2019, and at the Austrian Academy of Science, Vienna, 2–3 April 2020) is to study the concept of ‘naturalness’ from a perspective which is diachronic (1300–1800), interdisciplinary, and comparative (at the scale of the European states), the better to propose a
nuanced broad vision of the concept. The analysis will focus both on the mechanisms of power at their various levels (courts, chancelleries, cities, representative assemblies, etc.), on alternative experiments, particularly in the religious sphere (papacy, religious communities, councils), and on discourses that convey a vision of the world and a conception of power (religious treaties, politics, courteous literature), in order to propose a nuanced overview of the use of “Naturalness”. These events build on the work of the FNR/CORE (Luxembourg) project LUXDYNAST, Europe and the House of Luxembourg. Governance, Delegation and Participation between Region and Empire (2015–2018), which considered the construction of the domination of the Luxembourg dynasty between 1308 and 1437 over a vast and complex set of territories requiring a careful balance between global thinking and local action and the implementation of appropriate strategies; and the project GREMIA. Grey Eminences in Action: Personal Structures of Informal Decision-Making at Late Medieval Courts (Österreichische Akademie der Wissenschaften, 2019–2022), which aims to understand the personal structures of informal decision-making in late medieval Europe. A collaborative publication of the various contributions is envisaged in the long term. In order to achieve this collectively, we wish to maintain a rich dialogue between the various participants before, during and after the two conferences. To do that, we will ask that a working version of each intervention be sent at least 15 days before each conference so that other participants can read it and fully participate in the discussions. Each working session will also have one or two respondents in order to stimulate, relaunch and sustain the debates. In addition, a private discussion group will be opened on Facebook to initiate and extend discussions. The proposed papers could address the following topics:
1. The way that lexicons and discourses on the ‘naturalness’ of dominant classes, groups, and institutions are formed through space and time (lexical choices and
transformations; rhetorical processes, e.g. analogies between micro-aspects of naturalness –the human body– and macro-aspects –the state represented as a human body; relations between Latin and vernacular translations, etc.). It will be also the occasion to understand better this space of communication in which our sources emerged. These include normative texts, ‘mirrors for princes,’ theological and philosophical treatises, sermon collections, the lives of saints, correspondence, chronicles, courtly literature, etc. This thematic will highlight the discursive and rhetorical practices, the links between words and their textual and socio-political contexts;
2. The foundation narratives used by the dominant classes, groups, and institutions in order to legitimate their use of different forms of coercion on other classes, groups, and
institutions. The effect of naturalness aims above all to hide the foundation of the domination which always seems to be the result of violence and the produce of a contingency
troubling/challenging any power in his quest for legitimacy. We will focus here on the forms given to the discourses in order to overcome this founding moment;
3. The existing dynamics between different discursive and lexical forms of the ‘naturalness’ of powers, and the bureaucratic and institutional practices install the ‘naturalness’ in a normative daily routine. The appearance of bureaucratic institutions (or rather proto-bureaucratic) gathering resources was often justified by ‘naturalness’ in the Late Middle
Ages and the Early Modern Times. The argument worked as a strategy allowing normalising these institutions, their practices and the behaviours that their officers tried to arouse at the subjects;
4. The naturalisation of relations of domination also has an impact on those most unseen human relations, in the gestures and the un-spoken attitudes which rhythm everyday life, in the attitudes towards the body: towards one’s own body and bodies of the others, in the control of one’s body and that of others. It is here a long-term late medieval and early modern process of domestication of the bodies (Elias), which also encountered resistances. In this section, we will therefore focus on ways and modalities of naturalizing relationships with bodies through texts (especially gender discourse supports), objects, attributes, gestures, and even through medical and surgical practice;
5. The way that ‘naturalness’ is used by classes, groups, and institutions, which had a lesser power, and even very few (e.g. rural and urban communities). These actors were also
in quest of legitimacy towards the dominant classes, groups, and institutions. The fashioned a multiplicity of strategies in order to dialogue, negotiate, and fight, between the reuse of the dominant discourse on naturalness of powers until the claim of the non-naturalness of domination.
Proposals (an abstract of 1500 signs max. and a short bio-bibliographical presentation) can be send to loiseadde@yahoo.fr and Jonathan.Dumont@oeaw.ac.at before the 15 September 2019.
ORGANISATION COMITY
Dr. Eloïse ADDE (University of Luxembourg, LU)
Dr. Jonathan DUMONT (Austrian Academy of Science, AT)
Prof. Michel MARGUE (University of Luxembourg, LU)
Doz. Dr. Andreas ZAJIC (Austrian Academy of Science, AT)
SCIENTIFIC COMITEE
Dr. Eloïse ADDE (Université du Luxembourg, LU)
Dr. Jonathan DUMONT (Österreichische Akademie der Wissenschaften, AT)
Prof. Michel MARGUE (Université du Luxembourg, LU)
Doz. Dr. Andreas Zajic (Österreichische Akademie der Wissenschaften, AT)
Prof. Elodie LECUPPRE-DESJARDIN (Université de Lille, FR)
Prof. Christina LUTTER (Universität Wien, AT)
Prof. Gilles LECUPPRE (Université catholique de Louvain, BE)
Dr. Cathleen SARTI (Johann Gütemberg Universität – Mayence, DE)
Ass. Prof. Daniela TINKOVA (Université Charles – Prague, CZ)

Král se špatnou pověstí
2019-09-17 10:00 - 17:00 | Vila Lanna, V Sadech 1, Praha 6, Česká republika

60e Rencontres du Centre européen d’études bourguignonnes - Contestations, subversions et altérités aux xive-xvie siècles
2019-09-19 09:00 - 2019-09-21 17:00 | Filozofická fakulta Univerzity Karlovy, nám. Jana Palacha 2, Praha 1, 116 38, Česká republika
Evropské centrum burgundských studií (CEEB) je vědecká organizace fungující více než 50 let a zaměřuje se na výzkum a studium dějin 14. – 16. století v oblasti tzv. burgundských zemí (východní Francie, Nizozemí, Porýní, částečně Itálie a další) pod nadvládou vévodů z rodu Valois a Habsburků. Každý rok pořádá v jednom z evropských měst setkání svých členů, většinou špičkových evropských vědců a specialistů na danou problematiku. V pořadí 60. setkání se letos bude konat v Praze pod názvem „Odpor, rozpor a jinakost ve 14. – 16. století“ (Contestations, subversions et altérités aux XIVe-XVIe siècles). Jednacím jazykem konference je převážně francouzština, příspěvky mohou být předneseny též v angličtině nebo němčině.
Jeudi 19 septembre
(8h00 : Comité exécutif – Salle 201)
Faculté des Lettres, Université Charles (nám. Jana Palacha 2) – Salle 200
Dès 09h00 Accueil des participants
09h30 Mot de bienvenue par Michal Pullmann, Doyen de la Faculté des Lettres
Réponse au nom du CEÉB par S.A.S. le Duc Léopold d’Arenberg, Président du Centre

Communications (10h00-12h30)

Valérie Toureille (Cergy-Pontoise) et Élodie Lecuppre-Desjardin (Lille), Servir ou trahir : la réaction des grands féodaux face aux innovations étatiques, de la Praguerie à la Ligue du Bien public

Pause

Adrien Carbonnet (Paris), La subversion à l’origine de la révolte : Louis XI face aux soulèvements urbains (1461-1483)
Alexandre Goderniaux (Liège), Contester l’autorité royale ou appeler au régicide ? L’argumentation et la construction du discours contre Henri III dans les libelles de la Ligue parisienne (janvier-août 1589)

Pause-déjeuner (libre) – reprise à 14h00
Communications (14h00-16h45)

Susana Guijarro (Santander), Religious practices and doctrinal deviations as away of contestation to the Ecclesiastical Reform in Late Medieval Castile
Vsevolod Ioffé (Paris), In loco sacro manus violentas injecit… Les violations de l’espace sacré dans le quartier universitaire à Paris aux xive-xve siècles

Pause

Andrew Murray (Chesterfield), Urban Rebellion and the Ideology of the „Common Good“ in Philip the Bold’s Ordinances
Jean-Marie Cauchies (Bruxelles), Hérésies et « fondements de l’État ». Rigueur et répression par la loi dans les Pays-Bas aux xvie-xviie siècles

17h15 Visite du département des manuscrits du Klementinum – Bibliothèque nationale tchèque, par Jan Vojtisek, Conservateur
Vendredi 20 septembre
Faculté des Lettres, Université Charles (nám. Jana Palacha 2) – Salle 200
09h00
Communications (09h00-12h00)

Michelle Bubenicek (Besançon / Paris), Communautés villageoises en rébellion contre Philippe le Hardi, duc-comte de Bourgogne (1384-1404) : l’espace jurassien, zone de résistance à l’autorité princière du duc-comte de Bourgogne ?
Julien Lagalice (Besançon), Contre l’hosneur du duc. Subversions, offenses et rébellion dans le comté de Bourgogne (xive-xve siècles)

Pause

Rudi Beaulant (Dijon), Contester l’autorité urbaine et princière à Dijon à la fin du Moyen Âge
Pierre Brugnon (Avignon), Grand dangier en pourai subvenir. Contestation politique et altérité des identités nobiliaires (Savoie, xive-xve siècles)

Pause-déjeuner (libre) – reprise à 14h00
Communications (14h00-17h00)

Vaclav Drska (Prague), La hayne et inimité que les Franchois, noz ennemis, ont a nous. Les derniers ducs de Bourgogne comme princes d’Empire sur le chemin de la souveraineté
Jean-Marie Yante (Louvain-la-Neuve), Grèves, séditions urbaines et déviances prolétariennes : des failles du système corporatif ? Le cas des Pays-Bas (xiiie-xve siècles)

Pause

Hanno Wijsman (Paris), Détecter des contestations par les bibliothèques : contenus et styles des manuscrits
Jonathan Dumont (Lille / Vienne), Contestations mythologiques à l’époque du premier voyage en Espagne de Charles de Habsbourg (1517-1520)

18h00 Visite du quartier de Malá Strana, par Jaroslav Svátek (Université Charles)
19h30 Repas officiel du CEÉB
Samedi 21 septembre
Cloître d’Emmaüs – Ancien réfectoire
9h00
Communications (09h00-12h30)

Jaroslav Svátek (Prague), Jean de Wavrin, Jean de Stavelot et d’autres « Bourguignons » à la deuxième croisade contre l’hérésie des « Praguois » en 1421
Martin Nejedlý (Prague), La révolution hussite comme subversion et altérité sous la plume de quelques auteurs bourguignons

Pause

Bertrand Schnerb (Lille), Jan Zizka à la cour de Bourgogne ?

Assemblée générale statutaire du CEÉB
Pause-déjeuner (libre) – reprise à 14h00
14h00 Visite du cloître d’Emmaüs, par Jan Dienstbier (Institut d’Histoire de l’Art, Académie des Sciences)
Communications (15h00-18h00)

Jan Dienstbier (Prague), Burgundian inspiration in the post-Hussite Bohemian art ?
Alexandra Velissariou (Dunkerque / Boulogne-sur-Mer), Les surprises du voyage : images insolites de l’Autre dans le récit de pèlerinage bourguignon

Pause

Christiane Raynaud (Aix-en-Provence / Marseille), Contestations et subversions en temps de guerre : les exempla majorum au xve siècle
Audrey Pennel (Dijon), L’image du candaulisme et sa relecture morale, dans les manuscrits du Des cas des nobles hommes et femmes de Laurent de Premierfait, à la fin du Moyen Âge

Repas libre
Dimanche 22 septembre
9h30 Visite du château de Prague, par Jaroslav Svátek (Université Charles)
Pause-déjeuner (libre)
14h30 Visite de la Vieille Ville de Prague

Archaeologia Historica - 100 let archeologie středověku v ČR a střední Evropě
2019-09-23 10:00 - 2019-09-26 17:00 | Křivoklát, Křivoklát 47, Česká republika

Letní konference UNCE
2019-09-25 09:00 - 17:30 | Filozofická fakulta Univerzity Karlovy, nám. Jana Palacha 2, Praha 1, 116 38, Česká republika

Archeologie barbarů 2019
2019-09-26 13:00 - 2019-09-28 17:00 | Jevíčko, Jevíčko, Česká republika
ČTVRTEK/ THURSDAY/ DONNERSTAG, 26. 9. 2019
13:00 – 14:00
Příjezd, registrace/Arrival, Registration/ Ankunft/Registration
14:00 – 14:20
Zahájení konference/ Welcome Speech, Organisation/ Begrüßungsrede, Organisatorische Informationen
Lucie Škvařilová (ředitelka Gymnázia Jevíčko)
Miroslav Šafář (místostarosta Města Jevíčka)
Eduard Droberjar a Balázs Komoróczy
14:20 – 14:40
Igor Bazovský (Bratislava) – Radoslav Čambal (Bratislava) – Katarína Hladíková (Bratislava):
Analýza priestorovej distribúcie artefaktov v kontexte povrchovej prospekcie a terénneho výskumu v Tvrdošovciach
14:40 – 15:00
Zuzana Loskotová (Brno):
Solitérní nález kování z doby stěhování národů z Jevíčka
15:00 – 15:20
Jakub Halama (Šumperk):
Nejmladší terra sigillata na Moravě (první doklad pozdní argonské kolkované keramiky)
15:20 – 15:40
Stanislav Sofka (Brno):
Rímsko-provinciálna keramika jako nositeľ informácií pre bádanie o době rímskej na Morave
15:40 – 16:00 Diskuse/ Discussion/ Diskussion
16:00 – 16:30 Přestávka/ Coffee Break/ Kaffeepause
16:30 – 16:50
Kristian Elschek (Nitra/Bratislava):
Rímske spony z germánského sídliska a pohrebiska v Zohore
16:50 – 17:10
Zdeněk Beneš (Praha) – Viktorie Čisťaková – Jiří Kmošek:
Kruhové spony (Ringfibeln) pozdní doby římské jako dosud neotevřený pramen archeologie doby římské v Čechách
17:10 – 17:30
Eduard Droberjar (Nitra/Hradec Králové) – Balázs Komoróczy (Brno):
Ke zkoumání římsko-germánských konfliktů v době markomanských válek na jižní Moravě
17:30 – 18:00 Diskuse/ Discussion/ Diskussion
19:00
Přednáška pro veřejnost/ Lecture for the public/ Öffentlicher Vortrag
Jan Rajtár (Nitra):
Kde tábořily legie císaře Marka Aurelia
PÁTEK/ FRIDAY/ FREITAG, 27. 9. 2019
9:00 – 9:20
Magdalena Piotrowska (Poznań):
Funkcje studni w przestrzeni osad środkowoeuropejskiego Barbaricum – przykład kultury przeworskiej
9:20 – 9:40
Peter Roth (Bratislava/Poprad):
Metalurgické pece staršej doby rímskej z Vajnor
9:40 – 10:00
Eduard Droberjar (Nitra/Hradec Králové) – Zuzana Jarůšková (Boskovice) – Balázs Komoróczy (Brno):
Nové nálezy z doby římské ze Šebetova a významné svědectví pro markomanské války na Malé Hané
10:00 – 10:20 Diskuse/ Discussion/ Diskussion
10:20 – 10:50 Přestávka/ Coffee Break/ Kaffeepause
10:50 – 11:10
Jan Jílek (Brno/Pardubice) – Jiří Militký (Praha/Olomouc) – David Vích (Vysoké Mýto):
Nálezy z doby římské z okolí mařínského hradiště
11:10 – 11:30
Alina Szabová (Brno):
Pohrebný rítus a možnosti štúdia protohistorických populácií v antickej Gerulate
11:30 – 11:50
Joan Pinar Gil (Mainz/Hradec Králové):
A new regard on the Migration Period grave from Pollenzo (Piedmont, Italy)
11:50 – 12:10 Diskuse/ Discussion/ Diskussion
12:10 – 14:00 Oběd/ Lunch/ Mittagessen
14:00 – 14:20
Maciej Karwowski (Wien) – Jiří Militký (Praha/Olomouc) – Jan Kysela – Jarosław M. Czubak:
Římské vojenské zařízení z Zurndorfu v severní Panonii
14:20 – 14:40
Marek Vlach (Brno):
Digitální modelování dynamických aspektů společenské organizace protohistorických komunit „markomanské“ sídelní zóny středního Podunají
14:40 – 15:00
Eszter Soós (Pécs):
The quad culture in Hungary – Old sites and new results
15:00 – 15:20
Vladimír Varsik (Trnava/Nitra):
Neskoroantické germánske rezidencie na Slovensku
15:20 – 15:40 Diskuse/ Discussion/ Diskussion
15:40 – 16:00 Přestávka/ Coffee Break/ Kaffeepause
16:00 – 16:20
Eduard Droberjar (Nitra/Hradec Králové):
Jevíčko v době římské: přehled dosavadních výzkumů
16:30 – 18:00/18:30
Procházka po Jevíčku: římský tábor, germánské sídliště, středověké a novověké město, židovské památky/ A walk around the city Jevíčko: Roman camp, Germanic settlement, medieval and modern city, Jewish monuments/ Rundgang durch Jevíčko/Gewitsch: Römisches Lager, germanische Siedlung, mittelalterlicher und neuzeitlicher Stadt, jüdische Denkmäler
19:00 Raut na zámečku/ Banquet/ Bankett
SOBOTA/ SATURDAY/ SAMSTAG, 28. 9. 2019
9:30 – 9:50
Tomáš Hiltscher – Daniel Hlásek – Jaroslav Jiřík (Písek):
Nové kovové nálezy z protohistorického období na Písecku
9:50 – 10:10
Luboš Rypka (Ústí nad Labem) – Petr Vágner (Olomouc):
Nové protohistorické nálezy z východního Podkrušnohoří
10:10 – 10:30
Balázs Komoróczy (Brno) – Michaela Zelíková (Brno):
Zpráva o ukázkách slévání mědi v rámci festivalu Jevíčkovění
10:30 – 10:50 Diskuse/ Discussion/ Diskussion
10:50 – 11:30 Závěrečná diskuse a zakončení konference/ Final discussion/ Abschlussdiskussion
POSTEROVÁ SEKCE/ POSTER SESSION:
Patrycja Kaczmarska (Poznań):
The same tradition, different cultures? Examples of Pomorska and Jastorf cultures vessels from Western Pomerania
Magdalena Piotrowska (Poznań): An accident or an incident? About finds of fibulas from wells from the Przeworsk culture settlement in Kwiatków, Brudzew commune
Lucia Mattiello (Praha):
Klecany 2019 – záchranný archeologický výzkum sídliště z doby římské s nálezem mimořádně zachovalé pece v kulturní vrstvě
Agnieszka Půlpánová-Reszczyńska (Rzeszów) – Marek Půlpán (Most) – Lenka Ondráčková:
Hromadné žárové hroby z doby římské z Nezabylic, okr. Chomutov

Luxembourg – Valois – Visconti kolem 1400
2019-09-27 09:30 - 17:00 | Vila Lanna, V Sadech 1, Praha 6, Česká republika
9.30 Zahájení
10.00–11.00 Architektura – vymezení místa pro obraz
Klára Benešovská / Ústav dějin umění AV ČR /: Architektura za a pro Václava IV. – mezi reprezentací a privatissimem
Petr Chotěbor / Odbor památkové péče KPR Pražský hrad /: Nové klenby Starého paláce na Pražském hradě
Diskuse
11.00–12.00 Dvorské umění kolem 1400 – ve znamení Internacionálního a Krásného stylu
Jan Klípa / Ústav dějin umění AV ČR / Ústav pro dějiny umění FF UK: Madona svatovítská a frankovlámské umění kolem roku 1400
Michaela Ottová, / Ústav dějin křesťanského umění KTF UK / Ústav pro dějiny umění FF UK: Madona svatovítská a parléřovské sochařství kolem roku 1400
Diskuse
12.30–14.00 Oběd
14.00–15.00 Valois-Luxembourg: Velké francouzské kroniky
Olga Karaskova / Université Lille 3 / Bibliothèque national de France – projekt “Catalogue des manuscrits de l’origine germanique”/: Rukopis “Fr. 2608” (Les grandes chroniques de France ) a jeho vztah k rukopisům dvorského okruhu Václava IV.
Diskuse
15.00–16.00 Heraldika a devízy jako nástroj politických závazků a aliancí
Milada Studničková / Ústav dějin umění AV ČR /: Devízy a insignie řádu jako imago panovníka
Ondřej Schmidt / Ústav pomocných věd historických a archivnictví FF MU/: Vyslanci, erby a devízy mezi Prahou a Mantovou: Koncese Václava IV. pro Francesca Gonzagu
Diskuse
17.00-18.00 Shrnutí diskusí a závěr
Jednodenní diskusní setkání se koná u příležitosti výstavy IMAGO/IMAGINES. Společnost za Václava IV.: výpověď umění, v Galerii Věda a umění AV ČR (4. 9.–26. 10. 2019), jež je výstupem v rámci výzkumného programu “Evropa a stát: mezi barbarstvím a civilizací, Strategie AV21”.
