Denní medievista

Radical Religious Communities in Premodern Societies
2021-10-20 08:00 - 2021-10-22 17:00 (Europe/Prague) | Husitské muzeum v Táboře, Žižkovo Náměstí 23, Tábor, 39001, Česká republika
Wednesday 20 October 2021
10.30 Introduction
11.00 Session I: Networking radicals
Marina Benedetti (Milano): Religious Books and Inquisitorial Trials: circulation of men, ideas and manuscripts
Reima Välimäki (Turku): Late medieval Waldensian communities in Pomerania: a social network analysis
Robert Novotný (Praha): Tábor and Its Allies
Discussion
12.45 Lunch break
14.30 Session II: Charismatic leadership
Frances Kneupper (Mississippi): The Social Status of Late Medieval German Prophets and their Readers (online)
Tamar Herzig (Tel Aviv): Female leadership in the Savonarolan movement (online)
Discussion
15.40 Coffee break
16.00 Session III: Post-revolutionary configurations

Phillip Haberkern (Boston): Legalizing Radical Reform: Law and Justice in the Wake of Theopolitical Revolultion (online)
Zdeněk Žalud – Zdeněk Vybíral (Tábor): Hussite Memory in Post-Hussite Tábor
Discussion
17.15 Tábor walking tour
Thursday 21 October 2021
9.30 Session IV: Opposing religious sectarianism
Luciano Micali (Praha): The struggle against Beghards and Lollardies in the works of Felix Hemmerlin (1388-1458)
Pavel Soukup (Praha): Hussite Factionalism seen from outside: Bohemian ‚sects‘ in the imagination and diplomatic strategy of Catholic churchmen
Discussion
10.40 Coffee break
11.00 Session V: Ideal and practice of radical community
Georg MODESTIN (Zürich): The Waldensians of Strasbourg: religious radicalism and social conformism (1400)
Michael VAN DUSSEN (Montreal): Wycliffite Views on Communal Fasting
Discussion
12.15 Lunch break
14.00
Stella Marega (Trieste): The Monastic Community as Model of Social „Perfectio“ in Joachim of Fiore
Delfi I. Nieto-Isabel (Barcelona/Harvard): Radical Poverty: Community Building and System Disruption within an Alternative Philo-Franciscan Religious Culture (online)
Discussion
15.10 Coffee break
15.30 Session V: Testing the borders of orthodoxy
Martin Pjecha (Praha) – Matthias Riedl (Budapest): Knowing the elect from the damned: Politics of discernment and segregation in the Hussites and the Radical Reformation
Yeliz Teber (Oxford): Muslim Heretics in Ottoman Europe during the fifteenth and sixteenth centuries
Pavlína Cermanová (Praha): Radical ‚Sects‘ in Hussitism: Conflict and negotiation between Hussite groups
Discussion
18.30 Banquet & Music performance in the Gothic hall of Tábor’s Old Town Hall
Friday 21 October 2021
10.00 Commemorative event on the occasion of 600th anniversary of the extermination of Picart radicals in Tábor-Klokoty, organized by the City fo Tábor and the Hussite Museum (optional)

Paper length: 25 minutes.
Time slots indicated in Central European Summer Time (UTC+2).

Petr Parléř mezi Anglií a kontinentem
2021-10-26 16:30 - 18:00 | Ústav dějin umění AV ČR, Husova 4, Praha, 11000, Česká republika
Centra jako Švábský Gmünd, Kolín nad Rýnem či Norimberk bývají uváděna jako místa možného působení či inspiračních zdrojů Petra Parléře. Přibližně od 40. let 20. století se mezi nimi začaly – zdaleka ne za všeobecného souhlasu – objevovat i lokality ve vzdálené Anglii. Překvapivě právě tam lze totiž rozpoznat celý soubor detailních řešení i obecnějších tvůrčích přístupů, z nichž některé se mohou jevit jako vůbec nejbližší předstupně Parléřova architektonického smýšlení. Znal Petr Parléř architekturu regionu West Country osobně, zprostředkovaně, či mu pro jeho tvorbu stačily podněty z domovského Švábska? Před zodpovězením této otázky je nicméně nezbytně nutné zaměřit se detailně i na další oblasti rozvinutého gotického stavitelství. Teprve v tomto kontextu se lze znovu tázat, zda byly anglické impulsy tak zásadní, a nebo se v této lokalitě setkáváme s jevy vlastně paralelními k vývoji v dalších evropských centrech.
Přednáška se koná v rámci cyklu Středověk v pohybu / Dialogy v přednáškové místnosti (sál č. 117) Ústavu dějin umění AV ČR, Husova 4, Praha 1, 1. patro. Příspěvky přednesou Štěpán Pavlíček (ÚDU FF UK) a Petr Macek (ÚDU FF UK).
Štěpán Pavlíček je studentem Ústavu pro dějiny umění na FF UK, kde se zabývá zejména architekturou 14. století. Na základě semestrálního pobytu na University of Bristol zpracoval bakalářskou práci na téma Petr Parléř a Anglie.
Petr Macek působí v Ústavu pro dějiny umění na FF UK a v Oddělení stavebně historických průzkumů na NPÚ. Zabývá se zejména barokní a gotickou architekturou. Aktuálně zpracovává rozsáhlé výzkumy nejstarší české architektury (Budeč, Vyšehrad, Stará Boleslav) a věnuje se dílu Petra Parléře. Podílel se na řadě významných publikací (Barokní architektura v Čechách, Umění v Krušnohoří mezi gotikou a renesancí, Nad slunce jasnější: Plzeňská madona a krásný sloh, ad.).

VII. ročník kastellologické konference k poctě prof. Tomáše Durdíka
2021-10-29 09:30 - 18:30 | Křivoklát, Křivoklát 47, Česká republika
PÁTEK 29. 10. 2021
9:30 Vzpomínková pobožnost v kapli státního hradu Křivoklát
10:15 – 10:45 Možnost návštěvy areálu Manského domu na Křivoklátě
10:50 – 11:10 Pauza na kávu, občerstvení v předsálí
11:15 Úvodní slovo
11:20 – 13:20 I. blok přednášek
Pavel Hlavenka: Letecká fotogrammetrie v archeologii a její využití při dokumentaci torzální architektury
Jiří Šindelář: Archeolaparoskopie – archeologický výzkum míst nepřístupných člověku
Miroslava Cejpová – Michal Rykl – Štěpánka Poučová: Kuchyně v č. p. 132 na Křivoklátě
Miroslava Cejpová – Pavel Hlavenka: Kuchyně v Huderce na Křivoklátě
Milan Sýkora: Hrad v Roudnici nad Labem
Lucie Kursová: Tvrze v Mirošovicích a Hrobčicích
Josef Hložek: Rekonstrukce stavební podoby manského domu na Křivoklátě
13:20 – 13:40 Pauza na kávu, občerstvení v předsálí
13:40 – 15:00 II. blok přednášek
Milan Procházka: Bihać – městský hrad, město a systém okolních opěrných bodů
Milan Procházka: Modernizace hradních areálů rodu Frankopanů od konce 15. století
Klára Hanáková – Josef Hložek – Kateřina Divišová: Hrad v Kraslicích
Petr Chotěbor – Veronika De Monte: Kamenické značky jako předmět a pomůcka průzkumu
Luboš Hobl: Současnost a budoucnost časopisu Castellologica bohemica
15:00 – 15:20 Pauza na kávu, občerstvení v předsálí
15:20 – 16:40 III. blok přednášek
František Záruba: Úvaha k počátku šlechtických hradů v Čechách
Zlata Gersdorfová: Janovice nad Úhlavou ve světle nedestruktivního průzkumu
Linda Foster: Nová poznatky k lokalizaci tvrze v areálu zámku v Červeném Poříčí
Pavel Jansa: Zaniklý hrad Bolkov. Jak se ničí v pohraničí
16:40 – 17:00 Pauza na kávu, občerstvení v předsálí
17:00 – 18:00 IV. blok přednášek
Zdeněk Procházka: Zaniklá vesnice Lučina – Grafenried
Pavel Bolina: Lštění, Zlenice a hrad u Čtyřkol ve vazbě na historické komunikace
Martin Pták – Rudolf Krajíc – Daniel Kovář – Jiří Šindelář: Archeologický výzkum Karlova Hrádku u Purkarce (okr. České Budějovice) v sezonách 2019 a 2021
18:00 Slovo závěrem

Nerostu moc?
2021-10-31 08:00 - 17:00 | Filozofická fakulta Univerzity Karlovy, nám. Jana Palacha 2, Praha 1, 116 38, Česká republika
Šesté mezioborové kolokvium CSS FF UK naváže ve dnech 25.–26. ledna 2022 na debatu „Hlína a kamení“ z roku 2020. Téma nadcházejícího setkání bude zaměřeno úžeji:
▰ NEROSTU MOC? ▰
Konec „dlouhého středověku“ či předmoderní doby je obvykle kladen do 18. století, časově se tedy shoduje s obdobím, jež těsně předcházelo takzvanému antropocénu – epoše, v níž se lidská činnost výrazně propisuje do geologické struktury Země. Proto jsou podoby geologické imaginace před antropocénem podstatnou medievistickou otázkou. Přestože většina středověkých kultur byla výrazně antropocentrická, dle J. J. Cohena nebyly nelidské části stvoření vnímány jen jako předměty určené člověku k výkladu a poučení. S ohledem na svou svébytnost, provázanost a samostatnou činnost nezávislou na člověku dokládaly třeba i míru, jíž se božství vymyká lidské imaginaci. Z neuchopitelné masy zemské hmoty si k diskusi vybíráme nerosty. Jejich povaha se zdá být vrcholně „neživá“ a stabilní, až téměř věčná a neměnná. Ve skutečnosti se však mocně hýbou, vznikají, zanikají, působí, konají – představují jinou časovost změny, jinou perspektivu bytí. Známa je středověká obliba lapidární katalogizace mocných úlomků i celých skal a hor, studována jsou exempla o neživých předmětech měnících směr i význam lidských životů, pozorujeme obrazy a sochy, v nichž jsou nerosty organizačním principem i základní výtvarnou složkou. Reflexe cyklické proměny živých těl v prach, kamení a hlínu jsou vlastní jak středověké, tak současné antropologii; Freudova psychoanalytická teorie zakládá na tíhnutí organického k neorganickému pud smrti… Tyto tradice, moderní i středověké, jsou pro připravovanou debatu inspirací.
Příklady anekdot, paradoxů a výzkumných otázek
▰ Isidor ze Sevilly definuje kámen jako to, co člověku brání v chůzi, co zakopávajícího zraňuje. Geologicky uvažující historik Kosmas považuje škobrtnutí o kámen za směšné a pokorně k němu přirovnává svůj rétorický výkon. Při psaní o minulosti si pak vypomáhá kruhem pohoří, události situuje na hory a vládnoucí muže usazuje na kamenný stolec. Ještě větší význam horninám a minerálům při ztvárnění dějin přikládali kronikáři mladší, jako třeba Bohuslav Balbín. Jak ve středověku působení nerostů měnilo lidské myšlení o záměrech, příbězích a dějinách? Kterými směry vedla neživá hmota interakci mezi etymologií a gramatikou, genezí a exegezí?
▰ Ve staročeské lyrice kámen ilustruje zranitelnost těla božího syna, ale zároveň je mu přisuzována léčivá moc i světelné a tepelné záření. Drahokam je rovněž činitelem schopným zadusit pekelný plamen a jeho přitažlivost je příkladem i vykonavatelem milosti, jež drží pohromadě svět. Jak se v anorganické sféře projevují emoce? Jak v ní fyzikálně i teologicky působí láska a jaké důsledky má atraktivita mezi živým a neživým?
▰ Augustin se vyznává z přesvědčení, že všechny věci mohou vypovídat o Bohu, pokud se jich na něj ptáme. Některé neživé předměty však odpovídají nečekaně. Přesvědčila se o tom liška, z jejíhož těla učinil neživou hmotu klesající džbán. V bajkách Leonarda da Vinci se kámen jednou touží skutálet k ostatním, ač si tím pohorší, jindy se vzpírá úderům, které z něj vykřesají jasný oheň. Jaké odpovědi dává anorganická hmota na otázky, jež nejsou položeny? V některých dějinných situacích nerosty nejsou ani tolik pro člověka, jako především samy pro sebe. Jak nás setkání s jejich lhostejností proměňuje?
▰ Mramorová lebka Jana Hasištejnského z Lobkovic zřejmě spočívá na mramorové nápodobě jeruzalémského čtverhranného kamene – „prostředku světa“, na němž si Jan kdysi dvě hodiny pospal. Naději na vzkříšení tu dává fyzický dotek neživé hmoty. S jiným doufáním jsou spojeny suiseki, s jiným Stonehenge či tajemství v Ka’bě. Václav Hájek z Libočan vypráví o nálezu obřích kostí, zachovalých snad z předpotopní doby, zázračné sochy pláčou, meteority snášejí energii z hvězd, římský cement svědčí o podivuhodných silách předků. Jak zachytit energii věcnosti, aniž by se zůstávalo jen u obrazů a textů?
Medievistické kolokvium bude jako obvykle otevřeno vědám přírodním i humanitním, globálním, lokálním, pozdně antickým i raně novověkým, badatelkám i badatelům začínajícím i vyzrálým. Náměty svých příspěvků zasílejte do 31. října 2021 na některou z následujících adres.
Kontakty:
vojta.bazant@gmail.com ▰ klarapetrikova8@gmail.com ▰ martin.sorm.martin@seznam.cz

20. zasedání k problematice sepulkrálních památek
2021-11-02 08:00 - 2021-11-03 17:00

Středověká opevnění českých měst
2021-11-03 14:00 - 15:00 | Centrum medievistických studií, Jilská 1, Praha 1, 11000, Česká republika

LXXXII. medievistický pátek
2021-11-05 14:00 - 16:00 | Filozofická fakulta Masarykovy univerzity, Arna Nováka 1, Brno, 60200

Církve a krize v průběhu staletí
2021-11-08 09:45 - 2021-11-09 17:00 | Akademické konferenční centrum, Husova 4a, Praha, 11000, Česká republika
pondělí 8. 11.
9.45–10.00 Zahájení
KRIZE A CÍRKEVNÍ INSTITUCE
10.00–11.20
Petr KUBÍN, Násilné prosazení klerického celibátu v českých zemích ve 12. století
Petr HONČ, Velké a malé krize doby pobělohorské. Kurie, nunciové a čeští preláti
Iveta COUFALOVÁ, Krize církve za hranicí. Konverze panovníka jako bezpečnostní riziko i jako naděje pro protistranu: August Silný a vzestup krušnohorského Mariascheinu coby místa konverze diskuse
11.20–11.35 – přestávka
11.35–12.30
Marek ŠMÍD, Svatý stolec v době světových válek 20. století. Pokus o komparaci postoje Benedikta XV. a Pia XII. Eva VYBÍRALOVÁ, Mimořádné papežské fakulty. Reakce katolické církve na situaci hrozícího pronásledování v 1. polovině 20. století
diskuse
12.30–13.15 – přestávka
13.15–14.10
Zdeněk R. NEŠPOR, Krizový management, aneb první dekády řízení Církve československé (husitské)
Markéta DOLEŽALOVÁ, Apoštolát III. řádu sv. Františka, reakce na sociální problémy nastolené velkou hospodářskou krizí ve 30. letech 20. století
diskuse
14.10–15.05
Martin JINDRA, Zrod Pracovní skupiny umělců Církve českomoravské v kontextu kritického období protektorátu
Miroslav KUNŠTÁT, Válečný „pražský model“ německého teologického učiliště pro střední, východní a jihovýchodní Evropu a jeho transformace po roce 1945
diskuse
15.05–15.20 – přestávka
15.20–16.15
Peter BORZA, Reakcie biskupov, kňazov a veriacich Gréckokatolíckej cirkvi v Československu na rozhodnutie tzv. Prešovského soboru a násilnú pravoslavizáciu
Stanislava VODIČKOVÁ, Sekretariát řeholních společností – milník v dějinách řeholního života v komunistickém Československu
diskuse
úterý 9. 11.
KRIZE A NÁBOŽENSKÉ IDEJE, REFORMY, MYŠLENÍ
9.45–10.40
Martin ŠENK, Proměna úlohy biskupa a biskupského ideálu v době stěhování národů
Václav DRŠKA, Mezi gens a regnum. Církev a její role na pomezí krize tradiční společnosti a vznikem raně středověkého státu
diskuse
10.40–10.55 – přestávka
10.55–12.15
Martin DEKARLI, Kristův zákon a predestinace. Jan Hus († 1415) jako architekt české cesty řešení pozdně středověké krize církve
David RADEK, Krize církve nebo víry? Slezská církev na sklonku středověku a v počátcích novověku
Petr VOREL, Církevní reforma bez účasti představitelů církve. Augšpurský Interim z roku 1548 jako mocenský nástroj císaře Karla V.
diskuse
12.15–13.00 – přestávka
13.00–13.55
Tomáš ČERNUŠÁK, „Le cagioni de’ presenti e passati tumulti dell’Imperio …“ Krize v římsko-německé říši v reflexi papežství dvacátých let 17. století Radmila PRCHAL PAVLÍČKOVÁ, Krize, nouze svědomí a knihy o stálosti a konverzi v těsně pobělohorském období
diskuse
13.55–15.15
Michal SKLENÁŘ – Radek MARTINEK, Privilegii proti krizi. Kontexty ustavení nového vizuálního kódu západní církve v piánské epoše
Hana STOKLASOVÁ, Reakce katolické církve na krizi přechodových rituálů v době modernizace a sekularizace společnosti (1850–1918)
Michaela LENČÉŠOVÁ, Blondelizmus ako palingenetický projekt „totálneho katolicizmu“ Štefana Polakoviča
diskuse
15.15–15.30 – přestávka
15.30–17.00
Peter MORÉE, Reakce českých evangelíků na počátky holocaustu v české společnosti 1938–1941
Tomáš PETRÁČEK, Modernistická nebo antimodernistická krize? K ambivalenci užívání pojmu krize v církevních dějinách
diskuse
Jaroslav ŠEBEK, Závěrečné shrnutí
závěrečná diskuse

Hidden Beneath the Surface Archaeological Areas of Europe
2021-11-11 - 2021-11-12 | Pražský hrad, Nejvyšší purkrabství, Jiřská 7, Praha 1, 100 00
Konference věnovaná studiu, významu a trvalé udržitelnosti archeologických areálů.

Conflict after Compromise: Regulating Tensions in Multi-Confessional Societies in the Fifteenth Century
2021-11-11 08:00 - 2021-11-12 17:00 | Centrum medievistických studií, Jilská 1, Praha 1, 11000, Česká republika

The Basel Qur'an
2021-11-11 18:00 - 20:00 | Filozofická fakulta Univerzity Karlovy, nám. Jana Palacha 2, Praha 1, 116 38, Česká republika

17. listopad 1421 v Brně - Workshop o souvislostech 2. křížové výpravy proti husitům
2021-11-17 09:00 - 16:00 | Historický ústav Filozofické fakulty Masarykovy univerzity, Arne Nováka 1, Brno, 60200, Česká republika

LXXXIII. medievistický pátek
2021-11-19 14:00 - 17:00 | Filozofická fakulta Masarykovy univerzity, Arna Nováka 1, Brno, 60200
Vážené dámy a pánové,
milé kolegyně a kolegové!
Dovolujeme si Vás pozvat na 83. brněnský medievistický pátek, který se bude konat 19. listopadu 2021. Julio Escalona (Centro de Ciencias Humanas y Sociales) promluví na téma utváření a proměň moci na raně středověkém Iberském poloostrově. Bližší informace naleznete v zaslané pozvánce.
Na setkání s Vámi se těší Petr Elbel, Lukáš Reitinger, David Kalhous a Martin Zezulka

ZRUŠENO: Die Erfindung der Slawen im Mittelalter
2021-11-23 17:00 | Centrum medievistických studií, Jilská 1, Praha 1, 11000, Česká republika
Bude oznámen náhradní termín.

Guillaume de Machaut, klerik, almužník, notář, sekretář, skladatel a básník na dvoře Jana Lucemburského
2021-12-02 10:30 - 12:00 | Historický ústav AV ČR, Prosecká 809/76, Praha 9, Česká republika

LXXXIV. medievistický pátek
2021-12-03 14:00 - 17:00 | Filozofická fakulta Masarykovy univerzity, Arna Nováka 1, Brno, 60200

Pierre Monnet – Martin Nejedlý: De Jean l’Aveugle à Charles IV
2021-12-03 14:00 - 17:00 | Université de Nantes, 1, quai de Tourville BP 13522, Nantes, 44035
Přednáška „De Jean l’Aveugle à Charles IV: des rois et une royauté aux multiples visages dans la Bohême et l’Occident du XIVe siècle“ se koná v rámci medievistického semináře na univerzitě v Nantes „Medievars“. Přednáška proběhne ve francouzském jazyce na platformě Zoom. Více informací a link na přednášku na webu akce.

Iconic Seduction: Notes on Anti-Iconography
2021-12-07 16:30 - 18:00 | Online

Strukturbildungen in langfristigen Konflikten des Spätmittelalters (1250-1500) / Structural formations in the protracted conflicts of the Late Middle Ages (1250-1500)
2021-12-09 08:00 - 2021-12-10 17:00 | Filozofická fakulta Masarykovy univerzity, Arna Nováka 1, Brno, 60200
Donnerstag, 9. 12.
10:00 Einführung: Klara Hübner (Brno)/Pavel Soukup (Prag)
Sektion I: Konfliktsysteme (Moderation: Pavlína Cermanová – Prag)
11:00 Jean-Marie Moeglin (Paris), Der Hundertjährige Krieg als ewige Suche nach einem unmöglichen Frieden
12:00 Mittagspause
13:30 Christina Lutter (Wien), Konflikt und Allianz. Muster von Zugehörigkeit im spätmittelalterlichen Wien
14:30 Sita Steckel (Münster/Westfalen), Diversi et adversi: The cultural productivity of conflict and competition among medieval religious „orders“
15:30 (Kaffee)pause
Sektion II: Recht im Konflikt (Moderation: Andreas Zajic – Wien)
16:00 Christian Jaser (Berlin), Köln contra Köln – Bann und Interdikt im Kontext eines erzbischöflich-städtischen Langzeitkonflikts (1250-1500)
17:00 Alexandra Kaar (Wien), Das antihussitische Handelsverbot als ordnender und ordnungsgefährdender Faktor in der hussitischen Kontroverse
18:00 Abendpause

Freitag, 10. 12.
9:00 Martin Kintzinger (Münster/Westfalen), Der Diskurs der Intellektuellen und die Entstehung des Völkerrechts
10:00 Claudia Garnier (Vechta), Konfliktaustrag und spätmittelalterliche (Ex)Kommunikationsräume: das Beispiel der Kölner Erzbischöfe im 13. und 14. Jahrhundert
11:00 (Kaffee)pause
Sektion III: Konfliktkommunikation und Ordnungssicherung
(Moderation: Robert Novotný – Prag)
11:30 Christine Reinle (Giessen), Bedrohungskommunikation im Umfeld der Hussitenkriege
12:00 Mittagspause
14:30 Julia Burkhardt (München), Geliebte Feinde. Legitimationsstrategien, Aushandlungsmechanismen und Deutungsmuster des Konflikts zwischen Friedrich III. und Matthias Corvinus
15:30 Uwe Tresp (München), Der lange Schatten des Kaisers. Das konfliktreiche Nachleben von Maßnahmen Kaiser Karls IV. zu Friedenssicherung und Herrschaftsausbau
16:30 Kaffeepause
17:00 Petr Elbel (Brno), Zusammenfassung und Schlussdiskussion
18:00 Ende
Kontakt:
Klara Hübner, Masaryk-Universität Brünn,
Arna Nováka 1, Büro B1.109
huebnerk@mail.muni.cz, tel.: 00420 549 49 7994
Online:
Zoom ID: 928 2134 9236
Link: https://cesnet.zoom.us/j/92821349236
Password for Zoom: huebnerk@mail.muni.cz

Postgraduate and early career conference in medieval archaeology
2022-01-16 08:00 - 17:00 | Praha, Praha
In May 2022 the second MERC conference for postgraduate and early career researchers working with medieval archaeology will be held in collaboration with the Institute of Archaeology in Prague of the Czech Academy of Sciences and National Heritage Institute of the Czech Republic. It is intended as an accessible and informal forum for those working in and beyond Europe, showcasing and discussing new research.
If you are interested in presenting a paper, please e-mail a title and abstract of 200 words to medievalerc@gmail.com by 16 January 2022. Information about the programme and venue will provided in February of 2022 (and hopefully we will be more aware of the pandemic situation).

Zimní konference UNCE
2022-01-19 09:30 - 17:30 | Fakulta Humanitních studií Univerzity Karlovy, Pátkova 5, Praha, Praha, Česká republika

LXXXV. medievistický pátek
2022-01-21 14:00 - 17:00 | Historický ústav Filozofické fakulty Masarykovy univerzity, Arne Nováka 1, Brno, 60200, Česká republika

Nerostu moc?
2022-01-25 08:00 - 2022-01-26 17:00 | Filozofická fakulta Univerzity Karlovy, nám. Jana Palacha 2, Praha 1, 116 38, Česká republika
Šesté mezioborové kolokvium CSS FF UK naváže ve dnech 25.–26. ledna 2022 na debatu „Hlína a kamení“ z roku 2020. Téma nadcházejícího setkání bude zaměřeno úžeji:
Konec „dlouhého středověku“ či předmoderní doby je obvykle kladen do 18. století, časově se tedy shoduje s obdobím, jež těsně předcházelo takzvanému antropocénu – epoše, v níž se lidská činnost výrazně propisuje do geologické struktury Země. Proto jsou podoby geologické imaginace před antropocénem podstatnou medievistickou otázkou. Přestože většina středověkých kultur byla výrazně antropocentrická, dle J. J. Cohena nebyly nelidské části stvoření vnímány jen jako předměty určené člověku k výkladu a poučení. S ohledem na svou svébytnost, provázanost a samostatnou činnost nezávislou na člověku dokládaly třeba i míru, jíž se božství vymyká lidské imaginaci. Z neuchopitelné masy zemské hmoty si k diskusi vybíráme nerosty. Jejich povaha se zdá být vrcholně „neživá“ a stabilní, až téměř věčná a neměnná. Ve skutečnosti se však mocně hýbou, vznikají, zanikají, působí, konají – představují jinou časovost změny, jinou perspektivu bytí. Známa je středověká obliba lapidární katalogizace mocných úlomků i celých skal a hor, studována jsou exempla o neživých předmětech měnících směr i význam lidských životů, pozorujeme obrazy a sochy, v nichž jsou nerosty organizačním principem i základní výtvarnou složkou. Reflexe cyklické proměny živých těl v prach, kamení a hlínu jsou vlastní jak středověké, tak současné antropologii; Freudova psychoanalytická teorie zakládá na tíhnutí organického k neorganickému pud smrti… Tyto tradice, moderní i středověké, jsou pro připravovanou debatu inspirací.
Příklady anekdot, paradoxů a výzkumných otázek
▰ Isidor ze Sevilly definuje kámen jako to, co člověku brání v chůzi, co zakopávajícího zraňuje. Geologicky uvažující historik Kosmas považuje škobrtnutí o kámen za směšné a pokorně k němu přirovnává svůj rétorický výkon. Při psaní o minulosti si pak vypomáhá kruhem pohoří, události situuje na hory a vládnoucí muže usazuje na kamenný stolec. Ještě větší význam horninám a minerálům při ztvárnění dějin přikládali kronikáři mladší, jako třeba Bohuslav Balbín. Jak ve středověku působení nerostů měnilo lidské myšlení o záměrech, příbězích a dějinách? Kterými směry vedla neživá hmota interakci mezi etymologií a gramatikou, genezí a exegezí?
▰ Ve staročeské lyrice kámen ilustruje zranitelnost těla božího syna, ale zároveň je mu přisuzována léčivá moc i světelné a tepelné záření. Drahokam je rovněž činitelem schopným zadusit pekelný plamen a jeho přitažlivost je příkladem i vykonavatelem milosti, jež drží pohromadě svět. Jak se v anorganické sféře projevují emoce? Jak v ní fyzikálně i teologicky působí láska a jaké důsledky má atraktivita mezi živým a neživým?
▰ Augustin se vyznává z přesvědčení, že všechny věci mohou vypovídat o Bohu, pokud se jich na něj ptáme. Některé neživé předměty však odpovídají nečekaně. Přesvědčila se o tom liška, z jejíhož těla učinil neživou hmotu klesající džbán. V bajkách Leonarda da Vinci se kámen jednou touží skutálet k ostatním, ač si tím pohorší, jindy se vzpírá úderům, které z něj vykřesají jasný oheň. Jaké odpovědi dává anorganická hmota na otázky, jež nejsou položeny? V některých dějinných situacích nerosty nejsou ani tolik pro člověka, jako především samy pro sebe. Jak nás setkání s jejich lhostejností proměňuje?
▰ Mramorová lebka Jana Hasištejnského z Lobkovic zřejmě spočívá na mramorové nápodobě jeruzalémského čtverhranného kamene – „prostředku světa“, na němž si Jan kdysi dvě hodiny pospal. Naději na vzkříšení tu dává fyzický dotek neživé hmoty. S jiným doufáním jsou spojeny suiseki, s jiným Stonehenge či tajemství v Ka’bě. Václav Hájek z Libočan vypráví o nálezu obřích kostí, zachovalých snad z předpotopní doby, zázračné sochy pláčou, meteority snášejí energii z hvězd, římský cement svědčí o podivuhodných silách předků. Jak zachytit energii věcnosti, aniž by se zůstávalo jen u obrazů a textů?
Medievistické kolokvium bude jako obvykle otevřeno vědám přírodním i humanitním, globálním, lokálním, pozdně antickým i raně novověkým, badatelkám i badatelům začínajícím i vyzrálým. Náměty svých příspěvků zasílejte do 31. října 2021 na některou z následujících adres.
Kontakty:
vojta.bazant@gmail.com ▰ klarapetrikova8@gmail.com ▰ martin.sorm.martin@seznam.cz
Odkaz na Zoom: https://cuni-cz.zoom.us/s/96130461302

25. ledna
9.30 zahájení
9.45
Josef Vojvodík – Básnická krystalografie moderny a její „gotika“
Michal Vokurka – Skalní hrady mezi geologií, zábavou a kontemplací
Iveta Coufalová – „Proti přírodě“ s podporou Boha? Kázání pro horníky v Sasku na přelomu 17. a 18. století
11.15–11.30 pauza
11.30
Jan Malura – Bohatství hlubin a geologická imaginace v literatuře raného novověku
Věra Soukupová – Alegorizace kamení v dílech Kristiny Pisánské
12.30–14.00 pauza
14.00
Matouš Turek – Vévoda Arnošt a drahé kamení
Matouš Jaluška – Bojiště země. Další poznámky k magnetu
Michal Kovář – Proč kámen ve Finsku neskýtá ochranu?
15.30–15.45 pauza
15.45
Jan Dienstbier – Daniel Knappe a pozdně středověké hornické legendy mezi textem a obrazem
Michaela Ottová – Mramor – opuka – litý kámen a krása nebeská
26. ledna
9.30
Jiří Holba – Drahokamy a jejich symbolika v buddhismu
Jakub Hrubý – Symbolická moc nefritu v čínské kultuře
Jakub Koláček – Role hor a nerostů v Koránu a kámen jako připomínka předislámské minulosti v islámské rituální praxi
11.00–11.15 pauza
11.15
Růžena Gregorová – Crapaudine, glossopetrae, oculi serpentum – klenoty mocných
Dana Stehlíková – Batrachites je/není botrax. K chaotické terminologii ropuších kamenů
12.15–14.00 pauza
14.00
Markéta Preininger – Země a kamení v rituálních předmětech z římského a raně středověkého Egypta
Veronika Pichaničová – Unitas et varietas. Jednota a rôznorodosť drahých kameňoch v rano-stredovekej kresťanskej kultúre
Martin Bažil – Contra omnes debilitates et infirmitates hominis. Moc nerostu podle básnického, dramatického a přírodovědného díla Hildegardy z Bingen
15.30–15.45 pauza
15.45
Jiří Starý – Země, zlato, setba a sklizeň. Zlato a růst ve staroseverských a starších skandinávských představách
Jakub Jauernig – Tanec Obrů – středověké představy o Stonehenge

Mutations of Theologia from Abelard to Aquinas: Scripture, Sacra Doctrina, and the Search for Wisdom
2022-02-03 09:00 - 17:00 | Online
The IGTM kindly invites you to its second Virtual Winter Lecture, which will be given by Prof. Dr. Constant J. Mews (Monash University) on Thursday 3 February 2022, 9 pm (CET). Please register for this free Zoom-lecture by Monday, January 31, 2022, by sending an e-mail to K.Pansters@tilburguniversity.edu.
Herzliche Einladung zur zweiten IGTM Virtual Winter Lecture mit Prof. Dr. Constant J. Mews (Monash University) am Donnerstag, 3. Februar 2022, 21 Uhr. Die Winter Lecture wird über Zoom stattfinden und ist kostenfrei. Erforderlich ist aber die persönliche Anmeldung bis zum 31.1.2022 an K.Pansters@tilburguniversity.edu.

86. brněnský medievistický pátek
2022-02-11 14:00 - 16:30 | Filozofická fakulta MU Brno, A. Nováka 1, Brno, 60200

Ivo Hlobil v českém dějepisu umění: od středověku po aktuální otázky památkové péče
2022-02-15 09:30 - 2022-02-16 18:30 | Akademické konferenční centrum, Husova 4a, Praha, 11000, Česká republika
Na podzim minulého roku zemřel ve věku 78 let prof. Ivo Hlobil, jeden z nejvýznamnějších představitelů oboru dějin umění v České republice, široce respektovaný rovněž v mezinárodním měřítku. K jeho trvalému odkazu patří četné odborné uměleckohistorické publikace a uspořádané výstavy. Stejně důležitá byla jeho činnost na poli památkové péče. Ve svých textech se věnoval teoretickým základům monumentiky či principům restaurování památek a rovněž aktivně vstupoval do významných památkových kauz.
K připomenutí a zhodnocení přínosu Iva Hlobila (nejen) tuzemským dějinám umění a památkové péči a k uctění jeho památky připravil Ústav dějin umění AV ČR a Katedra dějin umění FF UP v Olomouci ve spolupráci s Národním památkovým ústavem dvoudenní odborné kolokvium Ivo Hlobil v českém dějepisu umění: od středověku po aktuální otázky památkové péče.
Uskuteční se 15. února v Akademickém konferenčním centru v Praze a 16. února v Uměleckém centru UP v Olomouci.

87. brněnský medievistický pátek
2022-02-25 14:00 - 17:00 | Historický ústav Filozofické fakulty Masarykovy univerzity, Arne Nováka 1, Brno, 60200, Česká republika

Knihy vědění. Nová kategorie v intelektuálních dějinách a její limity
2022-03-01 17:00 - 19:00 | Ústav pro českou literaturu AV ČR, Na Florenci 3, Praha, Česká republika

Minulost: jak se usazuje, vynořuje a mizí
2022-03-07 15:00 - 17:00 | Ústav pro acheologii FF UK, Celetná 20, Praha 1, Česká republika

LXXXVIII. brněnský medievistický pátek
2022-03-18 14:00 - 17:00 | Filozofická fakulta Masarykovy univerzity, Arna Nováka 1, Brno, 60200
